Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
191<br />
dre, Industridriven<strong>de</strong>, hvis Interesser ömfindtlig beröres ved Afspærringen, bar<br />
en Agitation været sat iværk i <strong>de</strong>n anty<strong>de</strong><strong>de</strong> Retning, <strong>de</strong>n ofientlige Mening<br />
k<strong>om</strong> ogsaa forsaavidt i Bovægelse, at Spörgsmaalet <strong>om</strong> Tilslutning eller Ikke-<br />
Tilslutning blev opstillet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t Væsentligste un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> nye stedfundne Diskussioner<br />
vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Valget til <strong>de</strong>n nye legislative Forsamling her. Det viste<br />
sig dog, at Ikke-Tilslutning endnu har en stærk Majoritet for sig, i<strong>de</strong>t man,<br />
skjönt utilfreds med <strong>de</strong>t Bestaaen<strong>de</strong>, ingenlun<strong>de</strong> er k<strong>om</strong>met paa <strong>de</strong>t Rene med<br />
at Forhol<strong>de</strong>ne vil<strong>de</strong> stille sig bedre efter en Förändring s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>bandle<strong>de</strong>.<br />
Mange tro tvertiniod, at man just, efteråt Toldforeningens Baand ere blevne<br />
saa stærkt stramme<strong>de</strong>, vil være saameget bedre tjent med at hol<strong>de</strong> sig u<strong>de</strong>nfor.<br />
For <strong>de</strong> Flestes Tanke synes <strong>de</strong>t at staa s<strong>om</strong> noget Sikkert, at Indlemmelse i<br />
Toldgebetet vil<strong>de</strong> ska<strong>de</strong> Hamburgs Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong> og svække <strong>de</strong>ts Evno til i<br />
<strong>de</strong>nne at konkurrere med u<strong>de</strong>nlandske Havne s<strong>om</strong> London, Antverpen og Amsterdam,<br />
samt at saale<strong>de</strong>s endog <strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r gik tilspil<strong>de</strong> for Hamburg, ikke engang<br />
vil<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me andre tyske Stæ<strong>de</strong>r tilgo<strong>de</strong> men ogsaa tabes for Tyskland.<br />
Karakteristisk er <strong>de</strong>n hersken<strong>de</strong> Frygt for <strong>de</strong> med Toldbehandling forbundne<br />
Ulemper og »Plagerier»; man forsikrer, at Varernes frie Bevægelse vil<strong>de</strong> hindres<br />
og <strong>de</strong> nödvendige Manipulationer for at gjöre <strong>de</strong>m skikke<strong>de</strong> for Marke<strong>de</strong>t<br />
besværliggjöres, naar intet kun<strong>de</strong> besörges u<strong>de</strong>n Toldbetjentes Tilla<strong>de</strong>lse og Tilsyn.<br />
Vistnok vil<strong>de</strong> frie Entrepots kunne oprettes og i <strong>de</strong>t Hele Indretninger<br />
træffes. liges<strong>om</strong> paa nævnte Ste<strong>de</strong>r, for Lettelse af Mellem<strong>han<strong>de</strong>l</strong>eD, men man<br />
frygter for <strong>de</strong> overor<strong>de</strong>utlige Tab, s<strong>om</strong> vil<strong>de</strong> opstaa ved do nu över Byen spredto<br />
Pakhuses Synken i Værdi, og for <strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s umaa<strong>de</strong>lige Udgifter, s<strong>om</strong> Oprettelsen<br />
af <strong>de</strong> nye Huse og Etablissementer vil<strong>de</strong> foranledigc. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Si<strong>de</strong> er <strong>de</strong>t vistnok uuægteligt, at <strong>de</strong>n her hyppigt udtalte Anskuelse, at Hamburgs<br />
Förbliven u<strong>de</strong>nfor Toldgebetet er nyttig ikke alene for Hamburgerne<br />
men ogsaa for Riget, kun i meget ringe Grad <strong>de</strong>les af <strong>de</strong> andre Tyskere, samt<br />
at disse Sidste have Magten i sin Haand. Rigsgrundloven forby<strong>de</strong>r Iudlemmelsen<br />
af Hansestæ<strong>de</strong>rne saalænge disse ikke selv begjsere <strong>de</strong>n, men foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t<br />
indirekte Mid<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> haves i Evnen til at skrue <strong>de</strong>t ovennævnte Aversum<br />
y<strong>de</strong>rligere op, er <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Omstamdighed, at Rigsforfatningen kan blive forandret,<br />
liges<strong>om</strong> ogsaa <strong>de</strong>n at samme Grundlov ialfald ikke bestemmer noget <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t med Hamburg sammenbygge<strong>de</strong> Altona.<br />
Det tor forövrigt erkjen<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n blandt <strong>de</strong> mindre Industridriven<strong>de</strong> og<br />
Arbei<strong>de</strong>rne her allcre<strong>de</strong> i længere Tid hersken<strong>de</strong> Träng endnu kun i riuge<br />
Grad er formindsket, men <strong>de</strong>t Samme maa ogsaa, og vel endog i höiero Grad,<br />
siges <strong>om</strong> <strong>de</strong> hinsi<strong>de</strong>s Toldlinieu liggen<strong>de</strong> Naboprovindser. De sörgeligste Tegn<br />
paa Nöd saavels<strong>om</strong> Forvil<strong>de</strong>lse ere i <strong>de</strong>n nu tilen<strong>de</strong>gaaen<strong>de</strong> Vinter k<strong>om</strong>ne i<strong>de</strong>ligen<br />
i Dagen; Sværme af y<strong>de</strong>rst tramgen<strong>de</strong> Haandværksgeseller, Betlere og Vagabon<strong>de</strong>r<br />
droge <strong>om</strong>kring; og man har i flere Byer — hvoriblandt Nabosta<strong>de</strong>n<br />
Wandsbeck — sogt at lindro On<strong>de</strong>t ved Foreninger, hvis Öiemed er at beskytte<br />
<strong>de</strong> Enkelte mod Betleriet, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r y<strong>de</strong>s <strong>de</strong> Gjennemdragen<strong>de</strong> til Xödtörft<br />
af <strong>de</strong>rtil ansatte Personer. Den i min sidste Aarsberctning <strong>om</strong>talte Overfyl<strong>de</strong>lse<br />
af herværen<strong>de</strong> Fængsler er ikke længer nu tilste<strong>de</strong>. ialfald ikke i samme<br />
forskrækkelige Grad, men <strong>de</strong>tte er kun — eller ialfald væsentligen — en Fölge<br />
af, at <strong>de</strong> da un<strong>de</strong>r Bygning væren<strong>de</strong> Fængselsetablissementcr, og navnligen <strong>de</strong>t<br />
storarte<strong>de</strong> Centralfængsel i Fublsbuttel, bleve færdigo og tagne i Brug.<br />
Liges<strong>om</strong> Fængselsvæsenets Ordning har bragt bety<strong>de</strong>lige nye Udgifter paa<br />
Budgettet, ere ogsaa Hamburgs Fattigudgifter stærkt stegne i <strong>de</strong> senere Aar.<br />
I Budgettet for iaar blev en Merfordring af <strong>om</strong>trent 92.000 Mark mod ifjor<br />
paa en enkelt Post (<strong>de</strong>n ene Fattiganstalt, hvis Udgifter i 1874 ansloges til