Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
7<br />
all<strong>de</strong>nstund man ju bör kunna antaga att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>atal inskränkta inhemska<br />
förbrukningen slutligen måste lemna plats för ett ökadt behof, i synnerhet s<strong>om</strong><br />
i Österrike förest<strong>år</strong> byggan<strong>de</strong>t <strong>de</strong>ls af en hel serie lokalbanor <strong>de</strong>ls af en stor<br />
bana af internationel bety<strong>de</strong>lse. Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>n Kfgifvan<strong>de</strong> impuls, <strong>de</strong>tta sakernas<br />
läge gifvit v<strong>år</strong> börs, verkar äfven penningemarkna<strong>de</strong>ns ställning att uppmuntra<br />
till företag af spekulativ natur. Efter att i <strong>år</strong>atal hafva hållit på <strong>de</strong>rmed<br />
äro s<strong>om</strong>liga slutligen trötta på att fortfaran<strong>de</strong> hafva sina kapital ståen<strong>de</strong><br />
mot låg ränta i banker <strong>och</strong> sparbanker, <strong>och</strong> i <strong>de</strong>t <strong>de</strong> söka annan placering <strong>de</strong>ltaga<br />
<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n redan befintliga rörelsen, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n uppåtgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns<br />
framkallas s<strong>om</strong> sedan någon tid förefunnits. Med ett återupplifvan<strong>de</strong> af effektmarkna<strong>de</strong>n<br />
är väl ej allt <strong>de</strong>t onda öfverst&n<strong>de</strong>t, men liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>n väsentliga<br />
olyckan kris<strong>år</strong>et 1873 utgick <strong>från</strong> börsen kan man kanske anse <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r nu<br />
inträdda förbättringen sås<strong>om</strong> en återgång till bättre allmänna förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Innan jag efter <strong>de</strong>ssa inledan<strong>de</strong> anmärkningar öfverg<strong>år</strong> till enskildheterna<br />
måste jag erinra <strong>om</strong> en för Österrikes inre politik bety<strong>de</strong>lsefull tilldragelse,<br />
hvilken utmärker innevaran<strong>de</strong> parlamentssession. Det var <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> ministéren<br />
förbehållet att förmå <strong>de</strong> representanter af <strong>de</strong>n czechiska nationaliteten,<br />
hvilka sedan flera <strong>år</strong> afhållit sig <strong>från</strong> <strong>de</strong> parlamentariska arbetena, att återinträda<br />
i representantförsamlingen; härigen<strong>om</strong> åstadk<strong>om</strong>s ett parlament s<strong>om</strong> i sig<br />
upptog representanter för alla kronlän<strong>de</strong>rna.<br />
Af <strong>de</strong> förslag, regeringen framlagt un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> session, har ett af<br />
<strong>de</strong> vigtigaste, värnepligtslagen, antagits i öfverensstämmelse med regeringens önskan,<br />
dock icke utan h<strong>år</strong>d strid. Likale<strong>de</strong>s äro redan afgjorda frågorna <strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
ockupera<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rna Bosniens <strong>och</strong> Herzegovinas inbegripan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t österrikiskungerska<br />
tullförbun<strong>de</strong>t samt <strong>om</strong> upptagan<strong>de</strong> af Dalmatien, Istrien <strong>och</strong> sta<strong>de</strong>n<br />
Brody, hvilka hittills varit uteslutna. Det är numera endast stä<strong>de</strong>rna Triest<br />
<strong>och</strong> Fiume s<strong>om</strong> äro frihamnar, <strong>och</strong> man tor<strong>de</strong> kunna antaga att <strong>de</strong>ssa båda<br />
stä<strong>de</strong>rs undantagsställning i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> in<strong>om</strong> en icke alltför aflägsen framtid<br />
tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att upphöra. För Bosnien <strong>och</strong> Herzegovina innebär naturligtvis<br />
anslutningen till <strong>de</strong>t österrikisk-ungerska tull<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t antagan<strong>de</strong>t af en hel mängd<br />
österrikiska lagar <strong>och</strong> författningar: österrikisk myntfot, österrikiskt mått- oeh<br />
vigtsystem, statsmonopol på tobak <strong>och</strong> salt, skatt på öl, bränvin <strong>och</strong> socker o. s. v.<br />
Den framlagda budgeten för <strong>år</strong> 1880 slutar med en brist på 12,700,000<br />
gul<strong>de</strong>n, <strong>och</strong> framla<strong>de</strong> finansministern samtidigt lagförslag röran<strong>de</strong> nya skatter<br />
eller förhöjning af <strong>de</strong> förut befintliga till betäckan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna brist. Antagligen<br />
k<strong>om</strong>mer dock äfven <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>ets penningebehof att fyllas gen<strong>om</strong> en kreditoperation;<br />
<strong>de</strong>t <strong>de</strong>finitiva ordnan<strong>de</strong>t af jemvigten i statens hushållning, hvilket<br />
skulle ske samtidigt med en påtänkt myntreform, tor<strong>de</strong> väl först längre fram<br />
k<strong>om</strong>ma till stånd.<br />
Ett annat vigtigt lagförslag är <strong>de</strong>t <strong>om</strong> <strong>de</strong> förmåner s<strong>om</strong> skola beviljas för<br />
byggan<strong>de</strong> af lokalbanor, hvilka ansluta sig till stambanor. Dylika bibanors bety<strong>de</strong>lse<br />
är obestridlig <strong>och</strong> mångfaldiga skäl tala för <strong>de</strong>sammas byggan<strong>de</strong>. Afsedt<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> lokala trafikintressena kunna stambanorna, till hvilka <strong>de</strong> föra trafik,<br />
ej annat än vinna, <strong>och</strong> jemväl jernvägshyggan<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> så länge legat nere, kan<br />
hoppas på att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> få nytt lif. Begeringen vill för öfrigt icke öfvertaga<br />
någon allmän förpligtelse till pekuniärt un<strong>de</strong>rstöd, utan har endast for afsigt<br />
att bevilja lättna<strong>de</strong>r vid byggan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> vid trafiken, äfvens<strong>om</strong> skattelindringar.<br />
Pekuniärt un<strong>de</strong>rstöd är dock icke i princip uteslutet, utan kan i <strong>de</strong>t ena eller<br />
andra fallet beviljas.<br />
Förut<strong>om</strong> lokalbanorna tor<strong>de</strong> väl byggan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n så kalla<strong>de</strong> Arlberg-banan<br />
in<strong>om</strong> en ej alltför aflägsen framtid k<strong>om</strong>ma att sättas i verket; <strong>de</strong>nna bana har<br />
sin stora bety<strong>de</strong>lse äfven långt ut<strong>om</strong> Österrikes gränser; särskildt k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n