Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
5<br />
ansee <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> et vel constateret Faktum, at selv med <strong>de</strong> forin<strong>de</strong>n Splittelsen<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Daglönninger, bör Arbeidsudgifterne ved en Plankelast, skikket til hurtig<br />
og bekvem Stuvning, ej overstige 0,70 doll. pr Pet. Std, hvortil Stuverlön,<br />
<strong>de</strong>r kan ansættes til 0,1 B å 0,20 doll. pr Do. Efter hvad <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r Sæsonen<br />
i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> er opnaaet, vil <strong>de</strong>t staa i Re<strong>de</strong>riernes og Skibsförernes egen<br />
Magt at forebygge en Tilbageven<strong>de</strong>n til tidligere Tilstan<strong>de</strong>, og en direkte Medvirkning<br />
fra Consulatets Si<strong>de</strong> er <strong>de</strong>rtil forti<strong>de</strong>n ei hverken önskelig eller nödvendig.<br />
Men jeg maa dog i Förbin<strong>de</strong>lse hermed anbefale og henstille til Re<strong>de</strong>riernes<br />
og Skibsförernes Overveielse et mere samdrægtigt Arbei<strong>de</strong>, u<strong>de</strong>n hvilket<br />
<strong>de</strong>t er at befrygte at Stuvernes og Contraktörernes Magt ätter vil vin<strong>de</strong><br />
Overhaand. Betræffen<strong>de</strong> <strong>de</strong>t för <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Arrangeæent, fin<strong>de</strong>r jeg, da <strong>de</strong>tte<br />
var en Foranstaltning af Consulatet, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> forsaavidt at bur<strong>de</strong> afgive Redogjörelse,<br />
s<strong>om</strong> til at anföre at, ihvorvel <strong>de</strong>r nok af og til hörtes Klager över<br />
Man<strong>de</strong>n, hans Arbei<strong>de</strong>re og Arbeidsmaa<strong>de</strong>, saa tör <strong>de</strong>t dog ansees s<strong>om</strong> givet at<br />
hans Arbei<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t Hele taget har været tilfredstillen<strong>de</strong>. Det kan til Bestyrkelse<br />
heraf anföres, <strong>de</strong>ls at samtlige hertil paa an<strong>de</strong>n Reise tilbageven<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Skibsförere, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> benyttet ham paa <strong>de</strong>res förste Reise, antog ham igjen,<br />
og <strong>de</strong>ls at me<strong>de</strong>ns Gjennemsnitsindtagen<strong>de</strong>t med skaaren Last for samtlige<br />
Skibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> viser en Gjennemsnitslast af 73,30 Cubikfod pr Tons Reg.,<br />
giver Resultatet af hans Arbei<strong>de</strong> paa 10 Skibe 76 Cubikfod pr Do. I Expeditionshurtighed<br />
viser Aarets Resultater en lille Tilbagegang, og giver 2,5 4 Dage<br />
pr 100 Tons Reg., mod 2,44 i Aaret 1878, og 2,54, 2,56, 2,59 og 3,77 i<br />
<strong>de</strong>n næstforegaaen<strong>de</strong> Aarrække. Aarsagen til <strong>de</strong>nne Tilbagegang er u<strong>de</strong>ntvivl<br />
væsentlig at söge i inskrænket Betjening hos Afskiberne, hvorved Expeditionerne i<br />
forskjellige Tilfæl<strong>de</strong> er blevet forsinket, men rimeligvis ogsaa for en Del i Skibenes<br />
mindre Gjennemsnitsdrægtighed (665 Tons, mod 731 Tons i Aaret 1878).<br />
Betræffen<strong>de</strong> Udsigterne for næste Sæsons Forretninger maa gjentages, at, da disse<br />
hovedsagelig er beroen<strong>de</strong> paa Stillinger og Forhol<strong>de</strong> paa <strong>de</strong> europæiske og navnlig<br />
<strong>de</strong> britiske Marke<strong>de</strong>r, vil <strong>de</strong> <strong>de</strong>rfra til enhver Tid foreliggen<strong>de</strong> Oplysninger altid<br />
in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> Krav paa mere Paali<strong>de</strong>lighed og en bedre begrun<strong>de</strong>t D<strong>om</strong>, end hvad herfra<br />
kan præsteres. At dömme efter <strong>de</strong> hertil ank<strong>om</strong>ne Beretninger synes <strong>de</strong>r imidlertid<br />
at være godt Haab <strong>om</strong> at et Ven<strong>de</strong>punkt er naaet i <strong>de</strong>n saa lsenge hersken<strong>de</strong><br />
trykke<strong>de</strong> Tilstand og at Udsigterne for Ste<strong>de</strong>ts og Distriktets Han<strong>de</strong>l<br />
og Skibsfart i <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Sæson ere bedre end i flere foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Dette har hävt til Fölge en udvi<strong>de</strong>t Virks<strong>om</strong>hed ved Tömmerhugst, hvor<strong>om</strong><br />
Beretninger er at læse i Dagbla<strong>de</strong>ne fra <strong>de</strong> forskillige Tömmerdistrikter. Angaaen<strong>de</strong><br />
Beholdninger for Vaarafskibning kan anföres, at disse, <strong>om</strong> end bety<strong>de</strong>lig<br />
indskrænke<strong>de</strong> fra <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar, dog ere tilstrækkelige til<br />
<strong>de</strong> Krav, <strong>de</strong>r ville være forhaan<strong>de</strong>n i Aarets förste Halv<strong>de</strong>el og indtil ny Tilförsel<br />
kan indtræffe.<br />
Til Oversigt över Ste<strong>de</strong>ts Trælastbedrift i sidste og foregaaen<strong>de</strong> Aar tilla<strong>de</strong>r<br />
jeg mig at vedlægge et Aftryk af statistiske Opgaver fra og med Aaret<br />
1845 og at anföre, at, naar jeg ved disses Samling er gaaet saa långt tilbage<br />
i Ti<strong>de</strong>n, saa er <strong>de</strong>t væsentligt i <strong>de</strong>t Öiemed at erhverve <strong>de</strong>t bedst mulige Materiale<br />
for Slutninger for Fremti<strong>de</strong>n. Ste<strong>de</strong>ts Export har allere<strong>de</strong> i et længere<br />
Tidsrum været <strong>de</strong>ls i Tilbagegang og <strong>de</strong>ls un<strong>de</strong>r Övergång fra Skibning i forholdsviis<br />
raa til i mere forædlet Tilstand. Navnlig gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte Pinearterne,<br />
hvoraf Exporten-har været paa sit Höi<strong>de</strong>punkt i Perio<strong>de</strong>n 1860 til 1864, <strong>de</strong>r<br />
viser en Udäkibning af tilsammens 112,271,920 Cubikfod Tömmer og 21,983,124<br />
Quebec Standard Planker mod i sidstforlöbne Femaarsperio<strong>de</strong> 59,705,560 Cubikfod<br />
Tömmer og 22,487,962 Quebec Standard Planker, en Tilbagegang <strong>de</strong>r<br />
repræsenter et formindsket Krav paa Skibsrum lig 150 å 160,000 Tons Regi-