Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Videnskab</strong><br />
- Om iagttagelse, position og objektivitet<br />
og hvilken begrænsninger ens køn sætter før et deltagende feltstudie. Ligeledes er den<br />
valgte forskningsposition afgørende vigtig for, hvad man som feltforsker ser, hører og<br />
mærker, og det skal være en tydelig og reflekteret fremgangsmåde, der leder til felt-<br />
forskerens konstruktion af data.<br />
At forske i praksis, består i en forskningsmæssig vekselvirkning mellem at iagttage,<br />
hvad feltets aktører ’gør’, hvad feltets aktører ’siger’ og hvad feltet fremstiller af ydre<br />
symboler på sin omverdensforståelse. I mødet med feltet møder man en kropsligt<br />
funderet ordløs praksis, i den ideografiske ’indlevelse’ heraf kommer kønnet markeret til<br />
syne, og afviser eller inddrager. Som forsker kan man grundet sit køn og kønnets praksis<br />
derfor ikke placere sig i hvilke felter som helst. F.eks. vil jeg aldrig påtage mig at<br />
gennemføre feltforskning i mødregrupper. Mit køn vil være en hindring. Det samme<br />
mener jeg gælder for Forsvaret, som er domineret af mænds ordløse praksis, hvilket<br />
udelukker kvindelige forskere. Det er desuden vigtigt at alle forskningsmæssige<br />
’komponenter’ placeres rigtigt i forskningsforløbet i forhold til hinanden, så f.eks. en<br />
historisk forklaring kan støtte, problematisere eller helt afvise forskerens ’fornemmelser’<br />
og senere analyser, eller at forskeren samtidig formår at vedblive med at være forstående<br />
og åben, så han kan afvise for tidlig teoretisering af feltdata; at forskeren kan<br />
videnskabeliggøre at feltet både kan inkludere og ekskludere, så han eller hun ikke bliver<br />
en del af feltet.<br />
Jeg ønsker med dette paper at give læseren mulighederne for at få indsigt i<br />
baggrunden for mine teori- og metodevalg, samt i mine overvejelser, så det bliver muligt<br />
kvalificeret at diskutere med eller endog at være lodret uenig i mine analyser.<br />
Før teori - filosofi<br />
Den europæiske kultur og videnskab har sine rødder i det antikke Grækenland. Så godt<br />
som alle områder af europæisk videnskab er dybt præget af, og har udviklet sig på<br />
baggrund af den antikke græske filosofi.<br />
Filosofi er det græske ord for kærlighed til visdom. Første gang ordet blev taget i<br />
anvendelse var at betegne de ideer og begreber, som en række tænkere fremstillede i deres<br />
bestræbelser på at nå til indsigt på et erkendelsesmæssigt plan, så adgangen til viden blev<br />
pålidelig i modsætning til samtidens myter, som opfattede og levede i verden som et<br />
resultat af guders, halvguders og dæmoners handlinger.<br />
Denne vending mod en erkendelsesmæssig bestræbelse, er af Max Weber, blevet<br />
betegnet som verdens ’affortryllelse’. Denne affortryllelse tog sociologerne Horkheimer<br />
og Adorno senere op, og beskrev den som en bevægelse fra Mythos mod Logos. I Webers<br />
undersøgelse bliver den samfundsmæssige rationalisering umiddelbart identificeret med<br />
den form for rationalitet, som er blevet dominerende i det moderne kapitalistiske<br />
samfund, hvilket resulterer i en meget pessimistisk samtidsdiagnose, som hos Horkheimer<br />
og Adorno bliver næsten helt sort. Habermas’ går tilbage til Weber og kritiserer ham for i<br />
<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong><br />
sine analyser af det moderne vestlige samfunds rationaliseringer at lægge for stor vægt på<br />
målrationaliteten, hvilket Habermas mener, er for begrænset et perspektiv. Habermas’ idé er,<br />
at den samfundsmæssigt nødvendige integration oprindeligt var funderet i religion og rite.<br />
Derfor hævder Habermas, at rationaliseringens hovedtendens er at det mytisk, sakrale<br />
efterhånden ”afmytologiseres” i en sprogliggørelse. Dette udvikler tænkning, sprog og<br />
begreber og når dermed frem til begrebet om en uddifferentieret livsverden som danner<br />
baggrund for en kommunikativ handlen. (Horkheimer, 1944, Fabricius, 1965, Richter,<br />
1979, Outhwaite, 1994: 88f, Nørager, 1985: 119)<br />
Denne rationaliseringsbevægelse beskriver samtidig bevægelsen fra en følelse af<br />
afmagt til en følelse af i højere grad at have kontrol. Logos rummer derfor i sig et opgør<br />
Global Peace Institute • www.<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong> • email: <strong>globalpeace</strong>institute@me.com 3