Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Videnskab</strong><br />
- Om iagttagelse, position og objektivitet<br />
At kode data<br />
Man koder ved at starte med at læse data linie for linie og sammenligne ytringen med<br />
andre ytringer. Ytringen kan findes i et udtryk, en sætning eller to, i symboler, i tøj eller i<br />
kropslige rutiner.<br />
Således består grounded teoretisk kodning ikke udelukkende af hele gennemlæsninger<br />
af interviews eller feltnoter for at nå frem til et konceptuelt indtryk, men opfanger hurtigt<br />
feltets markeringer og positioner. Denne impressionisme negligerer detaljerne og deres<br />
sammenlignende mening i skabelsen af koncepter. De koncepter, som kommer ud af<br />
dette, er således ikke skabt gennem en ensidig og rigoristisk eller verificeret tilpasning til<br />
mønster og form. Det er således kun en forestilling, der ser ud til at passe, men som ikke<br />
er opstået gennem en udelukkende systematisk fremgangsmåde. Derved ligner de<br />
Schleiermachers ‘divination’, Webers ‘idealtype’ og Heideggers kast.<br />
Som vi så ovenfor, så starter forskeren altså med at sammenligne ytringer, og stiller<br />
spørgsmålene: hvilken kategori indikerer denne ytring, eller: hvilket tilhørsforhold til en<br />
kategori udviser denne ytring, og sidst: hvad er aktørens hovedovervejelse? Samtidig med<br />
at forskeren sammenligner ytring med ytring og ytring med koncept, og stiller de tre<br />
spørgsmål, er det væsentligt at være opmærksom på at det at generere koncepter, er en<br />
meningsskabende aktivitet. Eller mere præcist en teoretisk meningsskabende aktivitet. Og<br />
for at opnå mening, er der flere ting som skal til for at skabe kategorien: at det ‘passer’,<br />
udfylder mønsteret, at kategorien er mættet og at der er udskiftelighed af ytringer i<br />
forhold til samme kategori. At det passer betyder validitet, som er betegnelsen for at<br />
kategorien eller dens tilhørsforhold passer til data. (Glaser, 1998: 140)<br />
Tilhørsforhold<br />
Efterhånden som kategorier bliver konstrueret, bliver de næste ytringer sammenlignet<br />
med kategorien, hvorved der opstår tilhørsforhold til kategorierne. Og ved derefter at<br />
afdække en kategoris tilhørsforhold og dens relation til alle andre kategorier igen og igen<br />
kommer forskeren frem til feltets gennemgående kategori. Hvis forskeren derimod først<br />
vælger en gennemgående kategori, og derpå tvinger dens tilhørsforhold og relation til<br />
andre kategorier igennem, er forskeren tydeligvis forudfattet. (Glaser, 1992: 81)<br />
Kategorier<br />
Kategorier er analysens basale enhed. Man kan tale om ‘rå’ data som fænomener, men det<br />
er ikke let at relatere til disse eller tale om dem, uden samtidig at konceptualisere og<br />
derved skabe et mønster.<br />
Forskeren sammenligner ytring med ytring, og når en kategori eller et tilhørsforhold er<br />
opstået, sammenligner han konceptet med næste ytring. Dette har fire formål 1) Det<br />
verificerer konceptet som den kategori, der betegner et mønster i data, 2) Det verificerer<br />
<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong><br />
at kategoriens nomenklatura passer på mønsteret, 3) Det genererer kategoriens<br />
tilhørsforhold, og 4) Det mætter kategorien og dens tilhørsforhold gennem<br />
udskifteligheden af ytringer. (Glaser, 1998: 139)<br />
Identificeringen af kategorier er en helt central del af analyseprocessen, men må altså<br />
ikke forveksles med den teoretiske analyse. Listen med kategorier som data er fordelt i<br />
gennemgår undervejs i feltstudiet sædvanligvis store forandringer. Man kan således ofte se<br />
at kategorierne bliver mere analytiske efterhånden som arbejdet skrider frem. Dette er et<br />
udtryk for at data-analysen som det fremgår ikke i den kvalitative metode kan være en<br />
adskilt del av forskningsprocessen. Denne konstant gentagede proces er en central del av<br />
den erfaringsbaserede teoretisering, som Glaser og Strauss taler om, hvor teori gradvis<br />
Global Peace Institute • www.<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong> • email: <strong>globalpeace</strong>institute@me.com 21