Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Videnskab</strong><br />
- Om iagttagelse, position og objektivitet<br />
Schleiermacher mente, at fortolkning ikke kun praktiseres inden for filologien af<br />
specialister, men at mennesker også i hverdagen udfører hermeneutiske operationer for at<br />
forstå andres mening. Noget så dagligdags som en rekrutteringstekst, våbeninstruks eller<br />
en krigshistorie kan gøres til genstand for et hermeneutisk arbejde. Schleiermachers<br />
definition af hermeneutik som ”forståelse af fremmed tale” (Schleiermacher, 1768-1834)<br />
er derfor bred, og kan enten rette sig mod genstandens objektive side, de<br />
grammatisk-sproglige strukturer eller mod de subjektive ytringer som en manifestation af<br />
psykologisk individualitet. De to dimensioner (kontekst og tekst) var i Schleiermachers<br />
fremstilling ligeværdige, og han betonede, at de aldrig kunne adskilles helt, men at de<br />
skulle arbejde sammen og støtte hinanden i forståelesearbejdet.<br />
Schleiermachers arbejde førte ham til at opfatte at talens enkelte dele forstås ud fra<br />
den helhed, de indgår i, mens helheden omvendt forstås ud fra delene. I denne<br />
sammenhæng formuleres denne problematik som den hermeneutiske cirkel. Her bliver<br />
spørgsmålet om mening ikke til en henvisning til Gud eller en autoritet, men til et<br />
spørgsmål om den sammenhæng, de enkelte elementer indgår i og danner.<br />
Afhængighedsforholdet mellem del og helhed er i streng forstand en logisk cirkel, og<br />
er som sådan et paradoks for den ligefrem logiske videnskab, da den her opfattes som en<br />
umulig cirkelslutning. Men hermeneutikken fra og med Schleiermacher opfattede ikke den<br />
hermeneutiske cirkel som et problem, derimod snarere som et grundvilkår i omgangen<br />
med sine ’objekter’. Fortolkningen opfattedes som en proces, der svingede frem og<br />
tilbage mellem enkeltiagttagelser og overordnet sammenhæng. En sådan proces skal ikke<br />
undgås eller bringes til afslutning i en endegyldig ’objektiv’ forståelse; men er tværtimod<br />
en uendelig opgave.<br />
Fortolkningens cirkelstruktur er dog paradoksal, for hvis helhedsmeningen først er<br />
konstrueret på baggrund af enkeltiagttagelser, som kun er forståelige ud fra den helhed,<br />
de indgår i, så bliver forståelsesprocessen umulig. For at imødekomme denne umulighed<br />
indfører Schleiermacher en skelnen mellem fortolkningens komparative og divinatoriske<br />
fremgangsmåder. Denne dobbelte fremgangsmåde gælder både for den grammatiske<br />
(regel) og den psykologiske forståelse.<br />
Schleiermachers komparative metode går ud på at sammenligne værker eller<br />
tekststeder for at påvise almene lovmæssigheder, og derved fastslå en præcis mening af den<br />
genstand, som undersøges. Den divinatoriske metode er en kritisk fortolkning, som sker<br />
med afsæt i en ”divination”, et dristigt gæt. Divinationen er således ikke dikteret i teksten,<br />
men er ubegrundet, og skal først blive tydelig undervejs i forståelsesarbejdet.<br />
Verstehen<br />
Som beskrevet var åndsvidenskaberne stærkt påvirket af naturvidenskabens fremskridt,<br />
og forsøgte derfor at optage dens positivistiske kvantitative arbejdsmetoder. Forsøgene på<br />
at overtagelse naturvidenskabelige kausalitetsbegreber resulterede i at åndsvidenskabelig<br />
<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong><br />
forskning blev identisk med kortlægning i skemaer for årsag og virkning, præcis som i<br />
fysikken, biologien eller medicinen.<br />
Wilhelm Diltheys (1833-1911) var af den opfattelse, at overførslen af natur-<br />
videnskabelige arbejdsmetoder til den åndsvidenskabelige forskning filosofisk set var<br />
utilfredsstillende, og han arbejdede med delingen af den klassiske skelnen mellem<br />
åndsvidenskab og naturvidenskab gennem hele sit liv, for at opstille en selvstændig<br />
erkendelsesteori for åndsvidenskaberne. Inspirationen til det fik han hos Kant, der i sin<br />
Kritik der reinen Vernunft (1781) havde forsøgt at opstille en filosofi for de empiriske<br />
naturvidenskaber. Dilthey ville opstille en tilsvarende filosofi inden for<br />
åndsvidenskaberne.<br />
Svarende til Descartes trak Dilthey en skarp grænse mellem natur-<br />
Global Peace Institute • www.<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong> • email: <strong>globalpeace</strong>institute@me.com 13