Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Videnskab - globalpeace.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Videnskab</strong><br />
- Om iagttagelse, position og objektivitet<br />
Alle a priori erkendelser er analytiske, fordi det, der siges om subjektet. F.eks. er det<br />
ikke gennem erfaringen at man finder ud af at ungkarle er ugifte. Det sker gennem en<br />
analyse af begrebet.<br />
Og alle a posteriori er syntetiske, fordi man ikke på forhånd kan vide f.eks. at legemer<br />
har tyngde. Det er noget, man finder ud af gennem erfaring.<br />
Men der er ifølge Kant erkendelser, som både er syntetiske og a priori, og det er her<br />
Kant øjner erkendelsens og forsoningens mulighed. Et eksempel på dette, er f.eks.<br />
udsagnet om at den lige linie mellem to punkter er den korteste. Herved tilbageviser Kant<br />
Humes postulat.<br />
Hvis der kun eksisterede analytiske a priori og syntetiske a posteriori sætninger, så var<br />
konsekvensen den Hume skitserede, nemlig en benægtelse af erkendelsens mulighed, og<br />
den skepticisme, som vi finder hos Hume, og som vi finder den i det langvarige opgør<br />
mellem Platons rationalisme og Aristoteles empirisme. Men med Kants tilbagevisning af<br />
Hume og overskridelse af Platon og Aristoteles sættes erkendelsen endelig fri.<br />
Kants konstruktion ændrede grundlæggende på filosofiens måde at tænke subjektets<br />
forhold til objektverdenen på. For med Kants konstruktion blev dette forhold ændret til<br />
den tænkendes forhold til det tænkte, altså et indre projekt. Et projekt, der fokuserede på<br />
sansningen og begreberne.<br />
For Kant var den menneskelige bevidsthed et aktivt organ, som formede og afstemte<br />
sanseindtrykkene. Med Kant ændres den filosofiske opfattelse af menneskelivet fra at<br />
have været et vita kompletiva, til et vita aktiva, dvs. et liv og en tænkning som selv<br />
konstruerer og ordner sin omverden i begreber og kategorier.<br />
Tilbage står imidlertid problemet med at få hold på substansen. Det er præcis her<br />
Hegel senere sætter sin kritik ind. Den vil jeg imidlertid ikke gå ind i her, men snarere vil<br />
jeg afslutte den filosofiske vandring med Kant.<br />
Når jeg afslutter den idémæssige vandring her og dermed betoner Kant i så høj grad<br />
som jeg gør her, så hænger det sammen med Kants betydning for især den klassiske<br />
sociologi, og især for sociologiens metode, som vi senere vil gennemgå og kunne forstå.<br />
Det er især Dilthey og Weber og de senere Glaser og Strauss’ metoder, der lader sig belyse<br />
og forstå i dette lys. Dilthey forsøgte direkte inspireret af Kant at skabe en parallel til<br />
Kants filosofi inden for samfundsvidenskaberne. Og den senere Weber var både<br />
inspireret af Kant, han var ny-kantianer, og inspireret af Dilthey.<br />
Den videnskabelige fortolknings grundlag og metode<br />
Med denne afslutning af den idémæssige gennemgang tager jeg så et hop ind i de<br />
samfundsvidenskabelige teorier, som netop tager sine afsæt i disse filosofiske<br />
konstruktioner.<br />
For de teoretiske samfundsvidenskaber er iagttagelsen og erkendelsen lige så vigtig<br />
som hos de filosoffer, som vi lige har gennemgået. Der foreligger også her en lang<br />
<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong><br />
udviklingshistorie, men jeg vil hoppe direkte til den nyere hermeneutik og herfra gå videre<br />
til de samfundsvidenskabelige teorier.<br />
Det var først i begyndelsen af det 19. århundrede at den hermeneutiske<br />
fortolkningslære blev en selvstændig fagdisciplin. En central personen i denne udvikling<br />
var teologen og filosoffen Friedrich Schleiermacher (1768-1834). I sit filologiske arbejde<br />
med fortolkning og forståelse stødte Schleiermacher hele tiden på fortolkningsmæssige<br />
problemer, som han ikke med datidens teologiske og filologiske værktøjer og<br />
begrænsninger kunne løse. Han mente derfor, at hermeneutikken ikke var udviklet nok,<br />
og opfattede det derfor som sin opgave at formulere en teori, der kunne redegøre for<br />
forståelsens almene karakter.<br />
Global Peace Institute • www.<strong>globalpeace</strong>.<strong>dk</strong> • email: <strong>globalpeace</strong>institute@me.com 12