Erindringspolitik i Spanien
Erindringspolitik i Spanien
Erindringspolitik i Spanien
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ifølge en række forskere, herunder blandt andet Paloma Aguilar og<br />
Walther Bernecker, kunne man blive enige om at forglemme fortiden,<br />
fordi der i de sidste årtier af Franco regimet opstod en meget udbredt<br />
tragediefortælling omkring borgerkrigen. Essensen i denne fortælling<br />
var, at borgerkrigen praktisk taget var uundgåelig, og at de to sider i<br />
konflikten begge var ansvarlige for de ødelæggelser og krænkelser, der<br />
blev begået. Krigen var primært en tragedie, der skulle glemmes.<br />
Det er at forvente, at et politisk kompromis om at forglemme<br />
fortiden må have sat visse begrænsninger for, hvad man kunne skrive<br />
om borgerkrigstiden i de spanske skolebøger, hvis skolebøgerne ikke<br />
skulle betvivle det nationale kompromis. Min hypotese er derfor, at<br />
man måtte fortsætte med en historiefortælling, som lå forholdsvist tæt<br />
op ad den som var dominerende under Transitionen, herunder at<br />
fortællingen endvidere har måttet gentage argumentet for<br />
forglemmelsespolitikken, nemlig krigen som en tragediefortælling.<br />
Angående det politiske niveau er min centrale hypotese, at<br />
Transitionens centrale plads som fællesnationalt symbol, og den<br />
forsoning som er en central del af symbolet, har gjort det besværligt at<br />
tage fortiden op på politisk niveau uden at risikere at blive hængt ud<br />
for at ødelægge netop denne forsoning.<br />
Problemformulering<br />
Mit formål med denne opgave er at studere udviklingen i den<br />
spanske erindringspolitik, som den kommer til udtryk i de spanske<br />
gymnasie-skolebøger.<br />
Jeg vil undersøge, hvordan spanske skolebøger behandler Den<br />
Spanske Borgerkrig og efterkrigstid med henblik på at undersøge, om<br />
de er eksponenter for en tragedie-fortolkning af samme periode.<br />
Herunder vil jeg undersøge, om skolebøgerne er udtryk for et politisk<br />
ønske om at fastholde en bestemt version af historien, eller om de har<br />
udviklet sig i takt med den større politiske åbenhed i <strong>Spanien</strong>.<br />
Dette vil jeg koble sammen med en analyse af, hvilken politisk<br />
funktion en given tragedieversion kunne have. Denne skulle gerne<br />
kunne udsige noget om, hvilke faktorer der henholdsvis taler for en<br />
fastholdelse tragedieversionen og hvilke, der motiverer en ændring.<br />
Det faglige perspektiv, som jeg ser i denne opgave er, at den kan<br />
afdække nogle af de mekanismer, der styrer hvordan den<br />
fællesnationale historiefortælling bliver til og reproduceres. Dertil kan<br />
den bidrage til at belyse, hvordan man i <strong>Spanien</strong> har forholdt sig til et<br />
meget problematisk tema i landets historie.<br />
Rent teoretisk vil jeg i specialet udfra Anette Warrings foredrag<br />
”Historiske Jubilæer som <strong>Erindringspolitik</strong>” definere, hvad<br />
erindringspolitik er. Hun definerer således erindringspolitik som en<br />
magtkamp om, hvad der skal huskes og glemmes, der har det formål at<br />
påvirke den måde mennesker opfatter verden på i en ønsket retning.<br />
6