Erindringspolitik i Spanien
Erindringspolitik i Spanien
Erindringspolitik i Spanien
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
interessante er imidlertid, at kupgeneralerne fra starten af ikke<br />
repræsenterede nogen klar ideologi eller plan for, hvad der skulle ske<br />
med samfundet efter et kup. Som Julián Santos udtrykker det:<br />
”Militærfolkene havde ikke bekymret sig om at udarbejde en diskurs, der<br />
kunne retfærdiggøre deres handling: De begrænsede sig til at konstatere at<br />
regeringen var faldet i revolutionære organisationers, sekters og fagforeningers vold,<br />
der alle hentede deres inspiration fra udlandet, som konsekvens af hvilket <strong>Spanien</strong><br />
befandt sig i en ”kaotisk situation som der ikke er andre veje ud af end voldelig<br />
handling””. 145<br />
Francisco Espinosa beskriver også udryddelsen af marxismen, som<br />
det primære mål. 146 Hans argument er videre, at undertrykkelsen var<br />
planlagt før krigen, 147 og at kupmagerne startede med at undertrykke,<br />
og først senere skabte en teori, som understøttede undertrykkelsen. 148<br />
I starten baserede oprøret mod republikken sig altså mest på en<br />
fælles afstandtagen fra republikken. Rimeligt hurtigt under<br />
borgerkrigen begyndte man at danne en mere sammenhængende<br />
fællesideologi, der bestod af en sammensmeltning af ideologierne hos<br />
dem, som støttede oprøret: Militæret, kirken, Falangen og forskellige<br />
konservative grupper. Dette var nødvendigt for at forklare det, man<br />
gjorde. Derfor er det relevant at gennemgå den for at vise, hvilken<br />
undertrykkende ideologi det frankistiske styre baserede sig på. Til dette<br />
formål er Michael Richards værk et udmærket udgangspunkt, idet han<br />
beskriver den ideologi, som styret baserede sin undertrykkelse på. Den<br />
kunne kaldes en fascistisk inspireret nationalkatolicisme 149 .<br />
Den spanske fascisme var præget af en korporativistisk tankegang,<br />
hvor det spanske samfund opfattedes som en stor organisme. Denne<br />
var, ligesom andre levende væsner kan være det, plaget af en infektion,<br />
som skulle fjernes, for at organismen kunne overleve. 150 Til<br />
kropsbilledet hørte der en vertikal samfundsopfattelse, hvor man gik<br />
ud fra, at samfundsorganismen havde brug for hoved eller ledelse<br />
bestående af en udvalgt elite. 151 Borgerklassen blev set som samfundets<br />
centralnervesystem. 152 Arbejdernes opgave i denne tankegang var at<br />
arbejde og intet andet. En funktion de blev forhindret i at udfylde af<br />
en udenlandsk marxistisk infektion, som derfor måtte fjernes. 153<br />
145 Min oversættelse. Juliá 2006: 21<br />
146 Espinosa 2004: 87<br />
147 Espinosa 2004: 115<br />
148 Espinosa 2004: 96<br />
149 Richards 1999: 14<br />
150 Richards 1999: 69<br />
151 Richards 1999: 62<br />
152 Richards 1999: 34<br />
153 Richards 1999: 81<br />
40