Læs artikel. - Historie-nu.dk
Læs artikel. - Historie-nu.dk
Læs artikel. - Historie-nu.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I sit værk „Den protestantiske etik og kapitalismens ånd“<br />
demonstrerede Weber anvendelsen af sin metode: etablering af<br />
værdiforbindelser, anvendelse af idealtypen, og udspillet til<br />
intersubjektiv kontrol. Skønt Weber som tidligere nævnt var<br />
opmærksom på gyldighedsproblematikken, der søgtes verificeret<br />
gennem intersubjektiv kontrol, nedprioriterede han<br />
pålidelighedskriteriet i forbindelse med udnyttelsen af kvantitative<br />
data 11 . Reaktionerne udeblev da heller ikke, for den lærde verden<br />
var allerede vild med intersubjektiv kontrol. Jeg mener imidlertid<br />
det er diskutabelt, hvorvidt man kan udstrække sin tillid til<br />
intersubjektiv kontrol, i den grad som Weber tilsyneladende<br />
ønskede.<br />
Lighedspunktet mellem Webers metode og Erslevs er, at<br />
forskerens uafhængighed og objektive værdifrihed postuleres som<br />
en mulighed. Hvor Weber anså subjektinddragelse i<br />
problemformuleringsfasen og i forbindelse med valget af<br />
idealtypen uundgåelig, anså Erselv, at det subjektinddragende<br />
fremkommer i syntesedannelsen. Endvidere er Webers metode,<br />
som Erslevs, karakteriseret af kravet om at forskeren skal „ville<br />
sandheden“. Man kan tale om, at i de to traditioner som Weber<br />
og Erslev repræsenterer, anerkendes subjektets overordnede<br />
rolle i forskningsprocessen ikke. For Erslevs ve<strong>dk</strong>ommende<br />
opretholdt han forestillingen om neutralitet i dataetableringsfasen,<br />
men accepterede dog forskerens rolle i anvendelsen af disse<br />
data. Forsknings betingelse er, at forskning ikke foregår på<br />
objektniveau, dvs. objekter og fænomener kan ikke studeres i<br />
deres rene eksistens. Etableringen af kendsgerninger ud fra data<br />
involverer uvægerligt forskerens erkendende subjekt. Og<br />
forskeren arbejder med konstruerede kategorier, der gør, at<br />
forskerens resultater bliver funktioner af de kategorier, der indgår<br />
i forskerens spørgsmål. Og det er netop derfor, forskning hverken<br />
er objektiv eller sand, men er hypotesedannelse om empiri, også<br />
selvom hypoteserne til tider besidder en til vished grænsende<br />
sandsynlighed.<br />
-----------------------------<br />
1Her efter Max Weber: „Samfunnsvitenskapens „objektivitet“, i:<br />
Fivelsdal, Eigil: Max Weber, makt og buråkrati. pp.: 161-220.<br />
Oslo 1971.<br />
2Max Weber: „Die protestantische Ethik und der Geist des<br />
kapitalismus“, i: „Gesammelte Aufsätze zur Religionssoziologie“,<br />
bind I, p. 18-19. Thübingen 1920.<br />
3Se f.eks.: Baird Robert D.: Category formation and the History<br />
of Religions. Berlin New York 1971, eller: Luckmann, Thomas:<br />
Invisible Religion. New York 1967<br />
4Max Weber: Samfundsvitenskapernes „objektivitet“, p.168, i<br />
Fivelsdal op.cit.<br />
5 Max Weber: „Die protestantische Ethik und der Geist des<br />
kapitalismus“, i: „Gesammelte Aufsätze zur Religionssoziologie“,<br />
bind I, p. 1-16. Thübingen 1920.