Læs artikel. - Historie-nu.dk
Læs artikel. - Historie-nu.dk
Læs artikel. - Historie-nu.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
www.historie-<strong>nu</strong>.<strong>dk</strong> www.historie-<strong>nu</strong>.<strong>dk</strong> - - side side side 4<br />
4<br />
fordi han anså at mennesket, i hvert fald det vestlige menneske 5<br />
og kineserne, grundlæggende besidder en fælles rationalitet. I<br />
praksis mente Weber det internationale lærde kollegie skulle tage<br />
stilling til forskerens bidrag til den videnskabelige viden. Dette<br />
krav stillede Weber, fordi han nok anså at virkeligheden er uendeligt<br />
polariseret, men den fremtræder som én helhed for alle. Hermed<br />
har Weber inddraget „intersubjektiv kontrol“, som en del af<br />
verificeringen af forskningsresultaters gyldighed. „Intersubjektiv<br />
kontrol“ er det bindemiddel i Webers metodiske begrebsapparat,<br />
som gør det til en metode. For gennem intersubjektiv kontrol<br />
indfører Weber en falcificerbarheds kontrol.<br />
Kr. Erslevs metode.<br />
I den historieforskning der opstod efter bruddet med<br />
krønikeskrivningen, var man af den overbevisning, at man kunne<br />
komme frem til historisk virkelighed ved så at sige at sigte kilderne.<br />
Man anså, at sandheden om menneskets fortid lå gemt i de<br />
historiske kilder, og denne sandhed gjaldt det om at finde gennem<br />
grundig og korrekt kildekritik. Dette hang tæt sammen med<br />
datidens positivistiske subjektfornægtende naturvidenskabelige<br />
forskerideal. Epoken betegnes af historiografer<br />
„kildepositivismen“, og blev efterfulgt af<br />
„kendsgerningspositivismen“, der ofte opfattes som moderne<br />
historieskrivnings egentlige arne, med de metoder der i Danmark<br />
blev introduceret af Kr. Erslev 6 . Erslev erkendte indirekte, at<br />
historieskrivning, altså forskernes slutninger på baggrund af<br />
kilderne, er afhængige af hvilke spørgsmål forskeren stiller<br />
kilderne, og i forhold til den tidligere historieskrivning var der tale<br />
om en klart ændret opfattelse af kilderne og med mere plads til<br />
forskerens rolle. Erslevs syn på kilderne betegnes „funktionelt“,<br />
hvilket afspejler en delvis erkendelse om, at forskerens subjekt<br />
er inddraget i forskningsprocessen 7 , og for Erslev så den historiske<br />
forskningsproces ud som følger:<br />
1) kildefremdragelse<br />
2) kildekritik<br />
3) etablering af subjektneutrale kendsgerninger<br />
4) syntesedannelse (forfattelse af det aktuelle værk)<br />
Punkt 1-3 i ovenstående erkendelseskæde, betegnes den<br />
tekniske fase, og her anså Erslev, at forskeren objektivt, dvs.<br />
neutralt, kunne etablere kendsgerninger, som udgjorde<br />
byggestenene i et historisk værk. Erslev erkendte dog forskerens<br />
aktive rolle i punkt 4: syntesedannelsen, men kun i<br />
syntesedannelsen. Erslevs krav til historikeren i syntesedannelsen<br />
er det lidet stringente, at han skal have menneskekundskab,<br />
verdensforståelse og søge sandheden 8 .<br />
Spørgsmålet om objektivitet var for Erslev spørgsmålet<br />
om, hvorledes forskerens historiske erkendelse i den tekniske<br />
fase var blevet til, og om forskeren havde været „objektiv“ under<br />
punkt 1-3. Erslev opstillede som bekendt en del regler om,<br />
hvorledes sådan noget foregår i „Historisk Teknik“. Udspaltningen<br />
af forskeren i en positivistisk objektiv „kildefremdrager“ og en