Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
som Den franske Ambassade).<br />
lægger en krans på en bog, der vel må<br />
betegne Holbergs historiske<br />
forfatterskab og ikke komedierne, som<br />
vi måske først tænker på.<br />
Det Thottske gravmæle i kapellet ved<br />
siden af Holbergs, er udført af C.F.<br />
Stanley, som jo også har lavet<br />
Christian V’s gravmæle i Roskilde. Otto<br />
Thott til Gavnø, død 1785, var en<br />
højtstående embedsmand og minister<br />
under flere konger, men er især<br />
fortjent som bogsamler og<br />
videnskabens beskytter. (Han står<br />
også bag Thotts Palæ på Kongens<br />
Nytorv, som måske bedre er kendt<br />
Tiden er ved at rinde ud for min del af rundvisningen i Sorø Klosterkirke.<br />
Jeg skal dog kort oplyse, at det kæmpestore korbue-krucifiks er skåret af<br />
Claus Berg fra Odense - I genkender stilen fra Bjernede? Prædikestol,<br />
korgitter og altertavle i bruskbarok er skåret af Henrik Werner i<br />
henholdsvis 1650, 1653 og 1656.<br />
Det går imidlertid ikke an, at vi forlader klosterkirken uden at jeg til slut<br />
omtaler kirkens største seværdighed.<br />
Sorø Klosters godshistorie, som den er udredt af historikeren Poul<br />
Nørlund i Sorøbogen, er ikke uden dramatik. I slutningen af 1200-årene<br />
var gaverne fra Hvideslægten ved at ebbe ud, og måske var<br />
overflytningen af gravene i 1285 til fornemme pladser i den store kirke<br />
ment som en appel.<br />
Men en anden demonstration var af større betydning og har skaffet Sorø<br />
Kirke en af de største seværdigheder: den berømte skjoldfrise, der<br />
strækker sig hele højkirken rundt under vinduerne, hvor den – med<br />
Grundtvigs ord i digtet Sorø Kirke ”Omringer Muren med sit Farvespil”.<br />
Frisen er påbegyndt omkring 1290, da den sidste del maledes som en<br />
helhed i den østlige ende af kirken. Senere blev frisen suppleret efter tid<br />
og lejlighed indtil reformationstiden, da den blev ommalet på<br />
foranledning af abbed Henrik tornekrans. Da fristen blev restaureret i<br />
1871, besluttede maleren Jakob Kornerup at føre den tilbage til den<br />
17