Vandhandleplan Syddjurs Kommune November 2012
Vandhandleplan Syddjurs Kommune November 2012
Vandhandleplan Syddjurs Kommune November 2012
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Vandhandleplan</strong><br />
<strong>Syddjurs</strong><br />
<strong>Kommune</strong><br />
<strong>November</strong> <strong>2012</strong>
<strong>Vandhandleplan</strong> for<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Grundlag - Vandplan 2010-2015<br />
Randers Fjord - Hovedvandopland 1.5<br />
Djursland – Hovedopland 1.6<br />
Aarhus Bugt – Hovedvandopland 1.7<br />
Vanddistrikt Jylland
Titel:<br />
Forslag til <strong>Vandhandleplan</strong> for <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Vandplan 2010-2015<br />
Randers Fjord - Hovedvandopland 1.5<br />
Djursland – Hovedopland 1.6<br />
Aarhus Bugt – Hovedvandopland 1.7<br />
Vanddistrikt Jylland<br />
Kolofon<br />
Udarbejdet november <strong>2012</strong>, <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> – Natur & Miljø<br />
Handleplanens virkemidler er de samme som i statens vandplaner.<br />
Kortmaterialet er hentet fra MiljøGIS på Naturstyrelsens hjemmeside.<br />
Kontaktadresse:<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> – Natur & Miljø<br />
Lundbergsvej 2<br />
8400 Ebeltoft<br />
www.syddjurs.dk<br />
Mail: natur.miljo@syddjurs.dk<br />
Forsidefoto: Aarhus Bugt
Indholdsfortegnelse<br />
1 VANDHANDLEPLANENS INDHOLD 2<br />
2 RESUMÉ AF DE STATSLIGE VANDPLANER I FORHOLD TIL INDSATS 3<br />
2.1 INDSATSKRAV 3<br />
3 FORORD 4<br />
3.1 OFFENTLIGHEDSFASE OG AKTIVITETER 6<br />
4 HANDLEPLANENS INDSATSER FASTLÆGGES MED UDGANGSPUNKT I STATENS<br />
INDSATSPROGRAM 7<br />
5 SYDDJURS KOMMUNES PRIORITERINGSKRITERIER FOR INDSATSER 9<br />
5.1 VANDLØB 9<br />
5.2 PRIORITERING AF SPILDEVANDSINDSATSEN 12<br />
6 SYDDJURS KOMMUNES INDSATSER 15<br />
6.1 VANDLØB 15<br />
6.2 SØER 18<br />
6.3 P-ÅDALE 19<br />
6.4 MARINE OMRÅDER 20<br />
6.5 HAVNE 20<br />
6.6 SPILDEVAND 20<br />
6.7 MILJØFARLIGE FORURENENDE STOFFER 23<br />
6.8 AKVAKULTUR 24<br />
6.9 GRUNDVAND 24<br />
6.10 ØVRIGE INDSATSER I KOMMUNEN 26<br />
7 FORHOLDET TIL ANDEN RELEVANT PLANLÆGNING 28<br />
7.1 KOMMUNEPLANEN 28<br />
7.2 RÅSTOFPLANEN 29<br />
7.3 VANDFORSYNINGSPLANEN OG SPILDEVANDSPLANEN 29<br />
7.4 RELATION TIL NATURA 2000-HANDLEPLAN 31<br />
Bilag 1. Baggrund for <strong>Vandhandleplan</strong>en<br />
Bilag 2. Tabel med vandløbsindsats, prioritering og tidsangivelse for indsats og overordnet økonomi<br />
Bilag 3. Kortbilag med oversigt over vandløbsindsats, prioritering og tidsangivelse for indsats<br />
Bilag 4. Tabel med angivelse af spildevandsindsatsen og prioriteringsrækkefølgen.<br />
Side 1
1 <strong>Vandhandleplan</strong>ens indhold<br />
<strong>Vandhandleplan</strong>en indeholder en beskrivelse af <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>s planer for realiseringen af de<br />
statslige vandplaners indsatsprogrammer. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er omfattet af vandplanerne 1.5 Randers<br />
Fjord, 1.6 Djursland og 1.7 Århus Bugt. De statslige vandplaner kan ses på Naturstyrelsens hjemmeside<br />
http://www.naturstyrelsen.dk/Vandet/Vandplaner/. Her er det også muligt at indhente information om<br />
indsatsprogrammet og baggrund på et mere detaljeret niveau. Endvidere henleder vi opmærksomheden på<br />
www.miljøgis.dk, hvor man kan finde kort over indsatser, miljømål, undtagelser mv.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> har udarbejdet én samlet vandhandleplan for de tre hovedoplande.<br />
I vandplanerne er indsatsprogrammet herunder udpegningen af lokaliteter for konkrete indsatsprojekter<br />
defineret. Derfor er alt kortmateriale også baseret på statsligt kortmateriale, og det er ikke præciseret<br />
yderligere i denne plan. Dette også under hensyntagen til, at denne handleplan ikke må foregribe<br />
lodsejeraftaler eller afgørelser.<br />
<strong>Vandhandleplan</strong>en indeholder således<br />
• En prioritering og angivelse af forventet tidspunkt for igangsættelse af indsatserne<br />
• En redegørelse om forholdet til anden relevant planlægning så som kommuneplanen,<br />
vandforsyningsplanen, spildevandsplanen, råstofplanen mv.<br />
Dette betyder, at det er prioriteringer og tidsrækkefølgen af indsatserne, som kommunen har indflydelse på,<br />
og det er disse punkter, som kommunen gerne vil i dialog med lodsejere, interesseorganisationer og andre<br />
berørte om.<br />
Indsatserne skal påbegyndes i perioden fra 2013-2015, og der skal være opnået målopfyldelse inden<br />
udgangen af 2015.<br />
Læsevejledning:<br />
Hoveddokumenter fokuserer på de 2 ovenstående punkter, som kommunen har indflydelse på, nemlig<br />
prioritering og forhold til anden relevant lovgivning.<br />
Derfor har vi valgt at vedlægge baggrund i bilagene.<br />
2
2 Resumé af de statslige vandplaner i forhold til indsats<br />
Danmark er opdelt i 23 vandoplande, og der er udarbejdet en vandplan for hvert opland. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
er omfattet af vandplanerne for 3 hovedoplande 1.5 Randers Fjord, 1.6 Djursland og 1,7 Århus Bugt.<br />
Vandplanernes overordnede målsætning er, at alle vandområder, som er målsat i vandplanerne,<br />
senest i 2015 har opnået mindst ”god tilstand” eller ”godt potentiale”.<br />
Vandplanens mål nås dels gennem<br />
• Retningslinjerne i vandplanerne. Retningslinjerne har en bindende virkning overfor myndighedernes<br />
fysiske planlægning og administration herunder i relation til konkrete sager.<br />
• Generel statslig regulering, herunder ved anvendelse af generelle virkemidler.<br />
• Ved indsatser iværksat af kommunerne.<br />
De kommunale indsatser er bl.a.<br />
• at reducere vandløbsvedligeholdelse, fjerne spærringer eller restaurere vandløb<br />
• spildevandsrensning skal forbedres både i forbindelse med regnvejrsoverløb og kloakering i det åbne land<br />
• indvindingstilladelser og udpumpning af grundvand<br />
• etablering af nye vådområder og oversvømning af ådale, for at reducere udledning af kvælstof og fosfor<br />
2.1 Indsatskrav<br />
I <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er der fastsat miljømål for ca. 429 km åbne vandløb, 20 større søer, grundvands-<br />
forekomster og alle marine områder langs <strong>Syddjurs</strong> kommunes kyster.<br />
I de 3 vandplaner indenfor <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>s geografiske udbredelse er der angivet følgende indsatser,<br />
som <strong>Syddjurs</strong> kommune skal varetage i denne planperiode for at opfylde de gældende miljømål:<br />
• Der skal gennemføres ændret vandløbsvedligeholdelse på knap 100 km vandløb.<br />
• Restaurering af ca. 34,6 km vandløb,<br />
• Der skal foretages okkerbegrænsende foranstaltninger på 3,3 km vandløb (ændret<br />
vandløbsvedligeholdelse),<br />
• Rørlagte strækninger skal åbnes på 4,7 km<br />
• Der skal skabes faunapassage ved 17 spærringer.<br />
• Der skal etableres et P-ådalsprojekt opstrøms Mørke Mose<br />
• Der skal laves indsats overfor 12 regnvandsbetingede overløb<br />
• En sø (Tillerup Sø) skal restaureres<br />
• Der er udpeget ét område udover de eksisterende til forbedret spildevandsrensning i det åbne land.<br />
3
3 Forord<br />
I denne handleplan redegøres der nærmere for, hvordan vandplanerne for vandområde 1.5 Randers Fjord,<br />
1.6 Djursland og 1.7 Århus Bugt og deres indsatsprogrammer vil blive realiseret indenfor <strong>Syddjurs</strong><br />
<strong>Kommune</strong>s geografiske område på land og for den kystnære del af vanddistriktet.<br />
Figur 1: Kort med angivelse af vandopland 1.5 Randers Fjord, 1.6 Djursland og 1.7 Århus Bugt vist med en blå streg.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> skal - i lighed med landets øvrige 97 kommuner - udfærdige en handleplan på baggrund<br />
af statens vandplaner. Danmark er inddelt i 23 vandoplande, og staten har udarbejdet en vandplan for<br />
hver af dem. Vandplanerne er en helt ny plantype med en seksårig planperiode (2009-2015, 2015-2021 og<br />
2021-2027). De statslige vandplaner erstatter regionplanernes retningslinjer på vandområdet. Denne første<br />
kommunale handleplan vil være gældende frem til næste planperiode, der efter miljømålsloven skal<br />
indledes senest den 22. december 2015.<br />
4
Vandoplandene går på tværs af kommunegrænser og <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> har derfor indgået et<br />
samarbejde på tværs af kommunegrænsen med Norddjurs, Favrskov, Århus og Randers kommuner.<br />
Ud over samarbejdet med kommunerne har <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> også indgået i et samarbejde med<br />
Gudenåkomiteén, der repræsenterer 13 kommuner i oplandet til Randers Fjord.<br />
Handleplanen er udarbejdet med hjemmel i bekendtgørelse om kommunalbestyrelsens vandhandleplaner<br />
(Bekendtgørelse nr. 1219 af 15. december 2011), som er udarbejdet i medfør af § 31 a stk. 3 i<br />
miljømålsloven. Ifølge bekendtgørelse nr. 1219 om kommunalbestyrelsens vandhandleplaner, skal<br />
handleplanen indeholde:<br />
1. Oplysning om kommunens indsats i vandplanperioden, herunder realiseringsrækkefølge og –<br />
tidspunkt samt prioritering af den forventede indsats (Bekendtgørelsens §§ 4 og 5)<br />
2. Redegørelse for forholdet til anden relevant planlægning (Bekendtgørelsens § 3)<br />
3. Kortbilag med de foranstaltninger kommunalbestyrelsen igangsætter (Bekendtgørelsens § 4. stk. 2)<br />
Handleplanen må ikke stride imod vandplanerne.<br />
Forslaget til den kommunale vandhandleplan skal senest 6 måneder efter vandplanens offentliggørelse<br />
sendes i offentlig høring med en høringsperiode på mindst 8 uger. <strong>Kommune</strong>n tager derefter stilling til de<br />
indkomne høringssvar og vurderer, om handleplanen skal ændres inden den vedtages senest et år efter<br />
vandplanernes vedtagelse.<br />
Figur 2: Tidslinje fra de statslige vandplaners vedtagelse til den kommunale vandhandleplans vedtagelse<br />
For samtlige statslige vandplaner er der foretaget en strategisk miljøvurdering. Efter loven om miljøvurdering<br />
af planer og programmer § 3, stk. 2, gælder, at hvis planer og programmer alene indeholder mindre<br />
ændringer, skal der kun gennemføres en miljøvurdering, hvis planen på grundlag af kriterierne i lovens bilag<br />
2 må antages at kunne få en væsentlig påvirkning på miljøet. Hvis handleplanen alene gengiver den<br />
statslige vandplans foranstaltninger, er der ikke tale om en ny plan. Er der imidlertid tale om ændringer eller<br />
præciseringer i handleplanen i forhold til den statslige vandplan, er planen omfattet af lov om miljøvurdering<br />
af planer og programmer.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>s har den 13. april <strong>2012</strong> truffet afgørelse om, at handleplanen ikke er omfattet af Lov om<br />
miljøvurdering, så handleplanen skal ikke miljøvurderes.<br />
5
3.1 Offentlighedsfase og aktiviteter<br />
<strong>Kommune</strong>rne er i sin administration af lovgivningen bundet af de statslige vandplaner. Det følger af miljø-<br />
målslovens § 3, stk. 2. <strong>Kommune</strong>ns råderum er begrænset i forhold til udarbejdelsen af handleplanen, og<br />
kommunalbestyrelsen lægger derfor vægt på, at inddragelsen af kommunens borgere, i drøftelsen af alle<br />
betydende spørgsmål, sker med dette for øje. For eksempel er prioriteringen af indsatsen og tidsplanen til<br />
debat, men vandplanen fastslår, at indsatsen skal gennemføres. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vil lægge stor vægt på<br />
den lokale dialog og inddragelse af lodsejere, interesseorganisationer m.fl., som efter miljølovgivningen skal<br />
gennemføres i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af de konkrete initiativer for at følge op<br />
på den kommunale handleplan.<br />
Derfor har <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> påbegyndt dialogen omkring vandløbsindsatsen, da kommunen i foråret<br />
<strong>2012</strong>, har inviteret bredejerne langs de offentlige vandløb til møder, hvor kommunen har fremlagt deres syn<br />
på vandløbsforvaltning, hvordan bredejere kan medvirke til at forbedre den økologiske tilstand af<br />
vandløbene, og ikke mindst hvordan der kan samarbejdes om de fremtidige indsatser, der er defineret i<br />
vandplanerne.<br />
Klagevejledning<br />
Jf. Miljømålsloven (LBK nr. 932 af d. 24.09.2009) § 53 kan den kommunale vandhandleplan påklages til<br />
Natur- og Miljøklagenævnet. Klageberettiget er følgende:<br />
1) Miljøministeren.<br />
2) Enhver, der har en individuel, væsentlig interesse i sagens udfald.<br />
3) Offentlige myndigheder.<br />
4) Lokale foreninger og organisationer, som har en væsentlig interesse i afgørelsen.<br />
5) Landsdækkende foreninger og organisationer, hvis hovedformål er beskyttelse af natur og miljø.<br />
6) Landsdækkende foreninger og organisationer, som efter deres formål varetager væsentlige rekreative<br />
interesser, når afgørelsen berører sådanne interesser.<br />
Ved klage efter nr. 5 og 6, kan Miljø- og Naturklagenævnet kræve, at foreningerne eller organisationerne<br />
dokumenterer deres klageberettigelse ved indsendelse af vedtægter.<br />
En evt. klage skal være indgivet skriftligt inden d.21.12.<strong>2012</strong> kl. 14 00 og sendes til:<br />
Natur & Miljø, Att. Projektleder Steen Ravn Christensen<br />
Lundbergsvej 2, 8400 Ebeltoft<br />
Eller natur.miljo@syddjurs.dk<br />
6
4 Handleplanens indsatser fastlægges med udgangspunkt i<br />
statens indsatsprogram<br />
Handleplanens indsatser fastsættes med udgangspunkt i vandplan 1.5 Randers Fjord, 1.6 Djurslands og 1.7<br />
Århus Bugt indsatsprogram. Statens indsatsprogram er bindende overfor kommunerne og skal effektueres i<br />
1. planperiode.<br />
Indsatsprogrammet er et resumé af de tiltag, der skal til for at leve op til målene i et vandområde og en<br />
opskrift på, hvordan det kan ske. Til indsatserne er knyttet en række virkemidler. En beskrivelse af virke-<br />
midlerne fremgår af virkemiddelkataloget, som kan ses på adressen<br />
http://www.naturstyrelsen.dk/NR/rdonlyres/EA6BCD1B-338B-4F5B-84AF-<br />
A93DBDC8E008/0/Katalogovervirkemidler211211_Endeligversion.pdf<br />
Som eksempel kan nævnes, at Vandplanerne stiller krav om, at vandløbs målsætning opnås ud fra virke-<br />
midler som ændret vedligeholdelse, fysisk forbedring, åbning af rørlagte vandløb og fjernelse af spærringer.<br />
Samlet indsats for <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> frem til 2016<br />
Indsats Virkemiddel Km eller antal<br />
Vandløb<br />
Ændret vedligeholdelse 98,9 km<br />
Restaurering af vandløb 34,6 km<br />
Genåbning af rørlagte vandløb 4,7 km<br />
Okker begrænsende tiltag 3,3 *<br />
Fjernelse af styrt / spærringer 17<br />
Søer Restaurering 1 stk. (Tillerup Sø)<br />
Vådområder / p-ådal<br />
Spildevand<br />
Grundvand<br />
Badevand<br />
Miljøfremmede stoffer<br />
Kvælstof Ingen p.t.<br />
P-ådal Ca. 5 ha<br />
Overløb 12 stk.<br />
Opland med rensning i det åbne<br />
land<br />
Ingen specifik indsats – afhjælpes<br />
via retningslinjerne<br />
Ingen specifik indsats – afhjælpes<br />
via retningslinjerne<br />
Ingen specifik indsats – afhjælpes<br />
via retningslinjerne<br />
Tabel 1: Indsatsprogram for <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> frem til udgangen af 2015.<br />
*Indgår i ændret vedligeholdelse<br />
1 stk.<br />
Handleplanens målopfyldelse og gennemførelse af indsatsprogram hviler på, at <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> kan få<br />
7
den finansiering, som er nødvendig for, at det kan gennemføres. Desuden er planarbejdet stærkt forsinket,<br />
hvilket vil medføre, at en betydelig del af de krævede indsatser vil blive udført så sent i planperioden, at<br />
det er tvivlsomt, om deres miljøforbedrende effekt vil slå igennem til 2015.<br />
I bilag 2 – Vandløbsindsats - er vedlagt en liste over vandløbsindsatsen.<br />
I bilag 3 – Vandløbsindsats – er de enkelte indsatser angivet på 5 kort.<br />
I bilag 4 – Spildevandsindsats – er vedlagt en liste over indsatspunkter samt kommentarer til disse.<br />
8
5 <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>s prioriteringskriterier for indsatser<br />
I dette afsnit beskrives den prioritering af indsatser, som <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> har valgt for at opfylde<br />
vandplanens mål.<br />
Prioriteringen er foretaget, så den er i overensstemmelse med kommunens eksisterende planer, herunder<br />
kommuneplan, spildevandsplan, vandforsyningsplan, råstofplan samt de kommunale Natura2000 handle-<br />
planer og Natura2000 skovhandleplaner.<br />
Indsatsen forventes gennemført med udgangen af 2015.<br />
5.1 Vandløb<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> har nedenstående angivet nogle overordnede prioriterings parametre i forhold til<br />
vandløbsindsatsen.<br />
Figur 3: Vandløbsindsatsen i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
9
Samtidig forbeholder <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> sig dog også ret til at ændre på prioriteringen. Dette skyldes, at der<br />
efter kommunens opfattelse stadig er nogle uafklarede punkter vedr. indsatsen, så som udmøntning af<br />
administrationsmodellen, det økonomiske grundlag som skal ratificeres i forbindelse med reformering af<br />
landbrugsreformen i EU – 2013 mv.<br />
Som eksempel kan nævnes, at flere af hovedvandløbene i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> ligger i lavbundsarealer, hvor<br />
der er begrænset fald på vandløbene. Det drejer sig bl.a. om Ryom Å, Korup Å, Havmøllle Å og dele af<br />
Skørring Å. For disse vandløbsstrækninger ligger <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> indsatsen i den sidste del af planperio-<br />
den, da kommunen ønsker at planlægge indsatsen på baggrund af den erfaringsopsamling, der kommer<br />
med administrationsmodellen i 2013-2014.<br />
Men opstår der f.eks. mulighed for at implementere alternative løsningsforslag langs disse vandløbsstræk-<br />
ninger, vil <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> prioritere dette højt.<br />
For eksempel har <strong>Syddjurs</strong> kommune på de afholdte vandløbsmøder opfordret til, at lodsejerne ikke kun har<br />
fokus på, hvad der sker indenfor vandløbsprofilet men også på de vandløbsnære arealer/ådalen. Specielt<br />
med henblik på, om der kan etableres alternative produktionsformer i ådalen, som er robuste overfor<br />
dynamikken i vandløb og ikke mindst varierende vandføringer/vandstande, som forventes at blive tiltagende<br />
p.g.a. klimatiske forandringer. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> har foreslået ekstensiv græsning som en mulig løsning,<br />
bl.a. med baggrund i denne rapport http://web.agro-it.dk/lbf/2011-0704_Naturmiljo_Rapport.pdf. <strong>Syddjurs</strong><br />
kommune vil gerne indgå i disse projekter og medvirke som koordinator.<br />
I bilag 2 er vedlagt et skema, som opsummere vandløbsindsatsen, prioritering, forventet udførelses år samt<br />
overordnet økonomi. Det skal anføres, at alle ansøgning om forundersøgelse forventes at være indsendt til<br />
Naturstyrelsen senest den 22. december 2014.<br />
For de enkelte indsatser er der anvendt forskellige prioriteringsparametre. De er beskrevet under de enkelte<br />
indsatser. Generelt er prioriteringen inddelt i 3 kategorier, hvor 1 har første prioritet og 3 har lavest prioritet.<br />
5.1.1 Spærringer<br />
Fjernelse af de 17 spærringer i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er prioriteret ud fra:<br />
• Størrelsen af vandløbet.<br />
• Mængden af potentielt gydevand, der skabes passage til.<br />
5.1.2 Åbning af rørledninger<br />
Der skal åbnes 19 rørlagte vandløbsstrækninger på samlet 4.687 meter. Prioriteringen er foretaget ud fra:<br />
• Målsætning (regionplanen) af omstrøms beliggende strækninger.<br />
• Længden af opstrøms beliggende strækninger.<br />
10
5.1.3 Vandløbs restaurering<br />
Der skal gennemføres vandløbsrestaurering på 34,6 km vandløb. Der er anvendt samme prioritering som for<br />
rørledninger<br />
• Målsætning (regionplanen) af omstrøms beliggende strækninger.<br />
• Længden af opstrøms beliggende strækninger.<br />
Hvor der er overlap mellem fjernelse af spærring, åbning af rørledning og restaurering koordineres dette, så<br />
det udføres som 1 projekt, så lodsejere ikke skal tage stilling til forskellige indsatser på forskellige tids-<br />
punkter.<br />
5.1.4 Ændret vandløbsvedligeholdelse<br />
I vandplanernes indsatsprogrammer er der krav om en ændret vandløbsvedligeholdelse på 98.915 meter<br />
vandløb i første planperiode (2010-2015).<br />
Ændret vedligehold er prioriteret uafhængigt af de andre indsatser på vandløbet, da det vurderes mest<br />
hensigtsmæssigt at opdele denne indsats efter lokalisering og tid. Tidspunktet for hvornår de enkelte<br />
vandløbsstrækninger vedligeholdes indenfor det enkelte år er udover terminerne i regulativerne styret af en<br />
række faktorer som f.eks.:<br />
• lokale nedbørsmængder<br />
• forudgående vedligeholdelses indsats<br />
• grødens vækstbetingelse<br />
• arealanvendelse<br />
Det giver således ikke mening at prioritere indsatsen for ændret vedligehold yderligere end inddeling i hvilket<br />
år hvilke strækninger inddrages.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vil tilstræbe at gennemføre ændret vedligeholdelse indenfor geografisk afgrænsede<br />
områder. Som udgangspunkt påbegyndes indsatsen i vandløb indenfor Vandplan Århus Bugt og afsluttes<br />
med vandløb indenfor Vandplan Randers Fjord.<br />
Den geografiske prioritering er ikke statisk. Andre kriterier vil også indgå i prioriteringen, da det vil optimere<br />
hastigheden for realisering og dermed muligheden for, at indsatsen er realiseret i 2015. Blandt andet har<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> på de i foråret <strong>2012</strong> afholdte møder med lodsejerne opfordret til, at de danner ålaug,<br />
som kan gå i dialog med kommuner om forvaltning af vandløbene, herunder implementering af vandplaner-<br />
nes indsats. Der har været en god dialog på møderne, og det er kommunens forventning, at denne dialog får<br />
indflydelse på prioriteringen af indsatsen.<br />
Såfremt der opstår muligheder for at fremme projekter af andre årsager end ovenstående, forbeholder<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> sig ret til at ændre på realiseringsrækkefølgen. Tilsvarende kan uforudsete<br />
komplikationer medføre ændringer.<br />
11
5.2 Prioritering af spildevandsindsatsen<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vil i <strong>2012</strong> og 2013 i samarbejde med <strong>Syddjurs</strong> Spildevand A/S (SDS) planlægge<br />
indsatsen overfor regnbetingede udledninger. Indsatsen vil være separering af fælleskloakerede områder og<br />
etablering af bassin til tilbageholdelse af bundfældelige stoffer og forsinkelse af overfladevandet i<br />
overensstemmelse med Vandplanens retningslinjer 7, 8 og 9. Her kan det bl.a. nævnes, at <strong>Syddjurs</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, som et tiltag for at nedbringe den hydrauliske belastning på vandløbene for den kommende<br />
kommuneplan har skærpet kravet til udledning af regnvand (retningslinje 9). I det retningslinjen i<br />
kommuneplanen bliver 1-2 l/reduceret ha. Endvidere er det en målsætning gennem kommuneplanen, at<br />
regnvand nedsives i den udstrækning, det er muligt og foreneligt med grundvandshensyn.<br />
Der er ikke defineret en entydig prioritering af de i vandplanen 12 stk. udpegede overløb (se figur 4). Dette<br />
skyldes bl.a. usikkerheden på datagrundlag (se afsnit om datakvalitet), usikkerhed omkring problemstillinger<br />
jf SDS’s kommentar i skemaet i bilag 3 og ikke mindst, at der i forbindelse med revision af spildevandplanen,<br />
som også foregår i <strong>2012</strong> og 2013, indgår nogle større overvejelser, som får indflydelse på prioriteringen.<br />
Figur 4: Spildevandsindsatsen i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Blandt andet er der overvejelser om at nedlægge Thorsager Renseanlæg. I den forbindelse<br />
separatkloakeres Thorsager by helt eller delvist. Spildevandet afskæres da til Mørke eller Rønde<br />
Renseanlæg. Tilsvarende er der overvejelser om Rønde Renseanlægs fremtid. Skal det udbygges eller<br />
nedlægges. Igen får det indflydelse på prioriteringen af separatkloakering.<br />
12
Endelig nedlægges Holme og Hyllested Skovgårde renseanlæg på sigt (nedlæggelsen afhænger af<br />
stillingtagen til kloakering af sommerhuse i oplandet), og spildevandet pumpes til Boeslum Renseanlæg.<br />
SDS er gennem arbejdet med strukturplanen (som er forløberen for SDS’s tekniske virksomhedsplan) og<br />
virksomhedens tekniske virksomhedsplan ved at kortlægge de områder, hvor der er størst problemer med<br />
uvedkommende vand (fejltilslutninger, indsivning mm.). SDS og kommunen forventer, at indsatsen mod<br />
uvedkommende vand reducerer overløbsmængder, og derved resulterer i en væsentlig nedbringelse af<br />
belastningen af vandløbene.<br />
Generelt kan det anføres, at p.g.a. strukturreformen og udskillelsen af forsyningsselskaberne har fokus i en<br />
periode været på selskabsdannelse og ikke spildevandsplanlægning. SDS arbejder nu på selskabets<br />
tekniske virksomhedsplan, et grundlag for kommunens kommende spildevandsplan for kloakerede områder,<br />
samt udarbejder hydrauliske modeller / beregninger for de tre største byer i kommunen. Disse beregninger<br />
(Mouse og SAMBA-beregninger) vil beskrive den hydrauliske- og stofbelastningen af vandløbene, som<br />
byerne aflaster til, og dermed give et opdateret billede af udledningsmængder mv, som kan anvendes til at<br />
prioritere indsatsen i forhold til mest miljø for pengene. Endvidere vil beregningerne give et indblik i, hvordan<br />
øget nedbør vil påvirke serviceniveauet.<br />
Det er derfor også først i forbindelse med udarbejdelse af spildevandsplanen i <strong>2012</strong>/2013, at <strong>Syddjurs</strong><br />
<strong>Kommune</strong> bliver i stand til at prioritere indsatsen overfor overløb i forhold til mest miljø for pengene og<br />
omkostningseffektivitet.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> tager selvfølgelig afsæt i vandplanernes udpegning for indsats. De er vist på figur 4. I<br />
bilag 4 er der vedlagt et skema, med SDS’s kommentarer til de enkelte udledninger. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
forbeholder sig dog ret til i dialog med Naturstyrelsen at revidere indsatsprogrammet, når vi har en større<br />
viden.<br />
Prioriteringen udføres i henhold til retningslinje 15:<br />
a. spildevandsindsatser i vandløb med den højeste DVFI-målsætning,<br />
b. spildevandsindsatser i søoplande, da søerne vil være længst tid om at opfylde miljømålet om god<br />
tilstand,<br />
c. spildevandsindsatsen i vandløb, hvor forbedring af de fysiske forhold afventer forbedret<br />
spildevandsrensning, jf. tabel 1.3.3. Undtagelser for vandløb i henhold til miljømålslovens §§ 16 og 19,<br />
d. spildevandsindsatser i beskyttede områder (badevand og Natura 2000 områder).<br />
5.2.1 Datakvalitet<br />
Naturstyrelsen har anvendt databasen/fagsystemet WinRis til grund for de opgjorte indsatser. WinRis er en<br />
database over regnvandsbetingede udledninger i den enkelte kommune. På grund af manglende opdatering<br />
og vedligehold kan WinRis afviger fra de faktiske forhold.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er i gang med at revidere spildevandsplanen, og vil i den forbindelse gennemføre DVFI-<br />
bestemmelse på statens station i relation til overløbene for at sikre en optimering af omkostningsforbruget.<br />
13
5.2.2 Forbedret spildevandsrensning fra spredt bebyggelse (det åbne land)<br />
I forhold til baseline indsatsen overfor spredt bebyggelse mangler der 605 ejendomme i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
<strong>Kommune</strong>n er påbegyndt påbudsrunder på disse ejendomme, og forventer at være færdig senest 2015.<br />
I denne planperiode udvides kravoplandene i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> med et område ved Drammelstrup, som<br />
afvender til Skod Å. Kravoplandene opfatter ejendomme i det åbne land (defineret som ejendomme der ikke<br />
er tilsluttet offentlig kloak), som skal have forbedret rensning af spildevand inden udgangen af 2015 (første<br />
planperiode).<br />
Det udpegede kravopland omfatter ca. 20 ejendomme. Der er dog foretaget kloakering af området, så der<br />
mangler kun forbedret spildevandsrensning på 2 ejendomme i området. Kloakplan er vist i figur 5.<br />
Spildevandsledninger<br />
SPILDEVANDSLEDNINGER<br />
Fælles<br />
Pumpeledning fælles<br />
Fælles-Ikke i brug<br />
Spildevand<br />
Pumpeledning spildevand<br />
Spildevand-ikke i brug<br />
Regnvand<br />
Drænledning<br />
Andet<br />
OBS - alle koter er vejledende.<br />
Spildevandsplan<br />
Spildevandsplan statusoplande<br />
Spildevandsplan planoplande<br />
Figur 5: Kloakeret område Drammelstrup<br />
14
6 <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>s Indsatser<br />
Det følgende redegør for, hvilke indsatser <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> planlægger at igangsætte i perioden fra<br />
<strong>2012</strong> til 2015. For vandløb er indsatserne vist i skema og kort i bilag 2 og 3. Spildevandsindsatsen er vist i<br />
bilag 4.<br />
For hvert indsatsområde redegøres der desuden for, hvilke afgørelser, der skal træffes efter særlovgiv-<br />
ningens regler for at kunne implementere vandplanernes indsatsprogram, samt oplysninger om<br />
offentlighedens inddragelse heri.<br />
Regeringen har truffet beslutning om, at der skal gennemføres en generel indsats til nedbringelse af<br />
udledningerne af kvælstof og fosfor til vandmiljøet. Reduktionen skal opnås ved anvendelse af generelle<br />
virkemidler, herunder bl.a. dyrkningsrestriktioner og etablering af randzoner. Der skal herudover<br />
ske en reduktion af kvælstof- og fosforudledningerne ved etablering af kvælstof- og fosforvådområder.<br />
Disse vådområder skal etableres af kommunerne, der herudover også er ansvarlige for at gennemføre<br />
vandløbsindsatsen, spildevandsindsatsen, indsatsen overfor vandindvindinger og sørestaurering.<br />
6.1 Vandløb<br />
I statens Vandplaner er der i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> fastsat miljømål for 429 km vandløb. For de vandløb, der er<br />
udpegede til en indsats i statens Vandplan er fastsat følgende virkemidler til opfyldelse af de fastsatte<br />
miljømål:<br />
• Fjernelse af spærring/sikring af kontinuitet<br />
• Vandløbsregulering/restaurering<br />
• Ændret vandløbsvedligeholdelse<br />
• Frilægning af vandløb<br />
• Okkerbekæmpelse<br />
Indsatserne kan ses på Naturstyrelsens kortbilag på adressen:<br />
http://miljoegis.mim.dk/cbkort?profile=miljoegis_vandrammedirektiv2011<br />
eller i bilag 3.<br />
Får at nå miljømålene skal <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> gennemføre nedenstående indsats:<br />
• Der skal skabes faunapassage ved 17 spærringer.<br />
• Der skal gennemføres ændret vandløbsvedligeholdelse på godt 104 km vandløb.<br />
• Restaurering af ca. 36 km vandløb.<br />
• Der skal foretages okkerbegrænsende foranstaltninger på 3,3 km vandløb (ændret<br />
vandløbsvedligeholdelse).<br />
• Rørlagte strækninger skal åbnes på 4,7 km.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> skal påpege, at der under udarbejdelse af <strong>Vandhandleplan</strong>en endnu ikke foreligger en<br />
vandløbsadministrationsmodel, der skal beskrive en gennemførelse af virkemidlerne i Vandplanen og<br />
15
fastlægge den økonomiske ramme for udførelsen af de kommunale indsatser indenfor vandløb. <strong>Syddjurs</strong><br />
<strong>Kommune</strong> har derfor angivet det økonomiske overslag til de enkelte indsatser, som de er beskrevet i<br />
Virkemiddelkataloget af november 2010. Dog er der ud for passage ved Nimtofte Mølle ikke sat økonomi på<br />
projektet i skemaet i bilag 2. Nimtofte Mølle er den største udfordring indenfor spærringer, og den forventes<br />
at falde udenfor priskategorierne i virkemiddelkataloget.<br />
6.1.1 Vandløbsregulering og restaureringer<br />
Vandløbsregulering og -restaurering er projekter, hvor vandløbets forløb ændres. Projektet forudsætter<br />
tilladelse efter § 17 i vandløbsloven og efter bekendtgørelse om vandløbsregulering og –restaurering, og<br />
som regel kræves også en tilladelse efter naturbeskyttelseslovens § 3.<br />
Ved restaurering af de udpegede vandløb vil <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> foretage en konkret vurdering af indsat-<br />
sens omfang på de enkelte vandløbsstrækninger for at sikre, at miljømålet opfyldes. Indsatsen vil som<br />
udgangspunkt foregå ved udlægning af sten og gydegrus på udvalgte dele af de udpegede vandløbs-<br />
strækninger, hvor der er gode faldforhold, eller hvor arealanvendelsen er forenelig med en mindre stuvnings-<br />
påvirkning, så der skabes lokale strygforløb.<br />
Afhængigt af reguleringens eller restaureringens omfang samt bestemmelserne i eventuelle regulativer<br />
(kommunevandløb) kan indsatsen kræve, at der udarbejdes et nyt regulativ eller et tillægsregulativ,<br />
hvis ændringerne rækker ud over det gældende regulativ.<br />
For åbning af rørlagte strækninger, som er en regulering, skal der udarbejdes nyt regulativ.<br />
Offentlighedens inddragelse er beskrevet i Bekendtgørelse om vandløbsregulering og -restaurering m.v.<br />
(BEK nr. 1436 af 11/12/2007).<br />
6.1.2 Vandløbsvedligeholdelse og vandløbsregulativer<br />
Hvis vandplanerne foreskriver, at vedligeholdelserne ændres, kan det betyde, at vandløbsregulativerne<br />
skal revideres, hvis ændringerne rækker ud over det eksisterende regulativ. Reguleringer og ændring af<br />
fysiske forhold generelt, skal godkendes i forhold til vandløbsloven. Som led i disse processer, skal der<br />
være en høring med inddragelse af relevante interessenter.<br />
Vandløbsregulativerne fungerer som retsgrundlag for vandløbsmyndighederne og lodsejerne, bl.a. med<br />
hensyn til krav til vedligeholdelse. Vandløbsregulativer indeholder en beskrivelse af, hvordan vandløb skal<br />
vedligeholdes, og der gives herunder en beskrivelse af vandløbet.<br />
Vandrammedirektivet forpligter medlemsstaterne til at forbedre vandforekomsters tilstand, hvor miljømålet<br />
ikke er opfyldt. For indsatser, der skal forbedre de fysiske forhold i vandløb, kan det ikke udelukkes, at<br />
vandløbenes vandføringsevne forringes. Effekterne heraf vil blive vurderet på baggrund af konkrete konsek-<br />
vensvurderinger.<br />
Ved ændring af vandløbsvedligeholdelsen på de udpegede vandløb vil <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> foretage en<br />
konkret vurdering af indsatsens omfang på de enkelte vandløbsstrækninger for at sikre, at miljømålet<br />
16
opfyldes. Afhængigt af ændringens omfang vil der blive udarbejdet en konsekvensvurdering af påvirkningen<br />
af de vandløbsnære arealer som følge af den ændrede vandløbsvedligeholdelse.<br />
Da de udpegede vandløb, hvor der skal gennemføres ændret vandløbsvedligeholdelse, er meget forskel-<br />
ligartede med hensyn til miljøtilstand, fysisk tilstand, faldforhold og eksisterende vedligeholdelse, har<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> ikke fastlagt en entydig indsats. Dette ikke mindst på baggrund af de afholdte<br />
lodsejermøder. Her har <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> lagt op til, at vi gerne vil i dialog med lodsejerne (via ålaug) om<br />
mulighederne for de enkelte strækninger. Dette både for at inddrage en væsentlig lokalviden om de enkelte<br />
vandløb, men også får at åbne op for forskellige løsninger til at nå miljømålene, hvor vi kan få lodsejerne<br />
som medspillere - Mulige løsningsmodeller kan være:<br />
• Slåning af ”flaskehalse” – Der vedligeholdes måske kun på 10% af strækningen. Til gengæld<br />
vedligeholdes de 10 % måske lidt oftere end i dag.<br />
• Der arbejdes mod at ændre grødesammensætning – Mange af vandløbene i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vil<br />
gro fuldstændig til i Pindsvineknop, hvis vi blot ophør med vedligeholdelse. Her kan beplantning<br />
både på brinken med træer og i vandløbet med vandplanter samt ved bevarelse af ”gode”<br />
vandplanter som vandranunkel og svømmende vandaks være med til at bortskygge pindsvineknop.<br />
Tilsvarende er der udfordringer med tagrør.<br />
• Ophør af grødeskæring og dobbeltprofil – En mulig løsning, hvis der kan opnås tilladelse efter §3, og<br />
lodsejerne vil betale for dobbeltprofilet. Profilet etableres, så det kan håndtere vandføringer større<br />
end Qmiddel.<br />
• Reducere grødeskæring kombineret med beplantning.<br />
• Optimering af grødeskæring – Grødeskæringsfrekvens nedsættes f.eks fra 3 til 2 eller 1 gang årligt.<br />
Skæringstidspunktet defineres af ålaug og kommune i samarbejde, og ikke i forhold til en fastsat<br />
termin.<br />
• Ophør af vedligeholdelse – Der tænkes i produktionsformer, som er ”robuste” overfor varierende<br />
vandstand i ådalen. <strong>Kommune</strong>n indgår gerne som koordinator for opstart af f.eks<br />
græsningsprojekter.<br />
• Ophør af vedligeholdelse.<br />
Som supplement til ændret vedligeholdelse har <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> stor fokus på sandtransport i vandløbe-<br />
ne. For flere af de udpegede vandløbsstrækninger er dette måske den største udfordring for at nå miljø-<br />
målene. Her vil vi også i dialog med ålaugene fremme fokus på dette område efter parolen – hjælp til<br />
selvhjælp.<br />
6.1.3 Forhold til Natura2000 -områder<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er omfattet af Natura2000-område nr. 48, Stubbe Sø, nr. 50, Tved Kær, nr. 51, Begtrup<br />
Vig og kystområder ved Helgenæs, nr. 227, Mols Bjerge med kystvande, nr. 230 Kaløskovene og Kaløvig<br />
samt nr. 231 Kobberhage Kystarealer.<br />
17
Af vandplanerne fremgår, at der kun skal gennemføres ændret vandløbsvedligeholdelse indenfor<br />
Natura2000 område, nr. 48, Stubbe Sø og nr. 230 Kaløskovene og Kaløvig. Derudover skal der åbnes en<br />
rørledning i Natura2000-område nr. 227, Mols Bjerge med kystvande. Beliggenheden af Natura2000-<br />
områderne kan ses på nedenstående figur 6.<br />
Figur 6: Natura 2000 områder i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
6.2 Søer<br />
Der er i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> 20 søer, der er specifikt målsat.<br />
For de 17 af søerne er der i denne planperiode ikke defineret en specifik indsats. Deres miljøtilstand vil blive<br />
forbedret via vandplanens retningslinjer, det øvrige indsatsprogram, herunder spildevandsrensning, etable-<br />
ring af randzoner mv. samt ved kommunens løbende administration af sektorlovgivningen.<br />
I denne planperiode er der specifik indsats omkring 3 søer. Det er Tillerup Sø, Mørke Mose, Nord og Skafø<br />
Sø. Det er dog kun Tillerup Sø, hvor der udføres indsats i selve søen. For Mørke Mose og Skafø Sø skal<br />
tilledning af fosfor til disse reduceres ved såkaldte P-ådale.<br />
Genopretningen af god økologisk tilstand i Tillerup Sø skal jf. vandplanen gennemføres ved biomanipulation,<br />
hvor man bortfisker fredfisk (skalle, brasen, flire, suder, karpe m.m.) for at genskabe en klarvandet sø. Dette<br />
kan ske ved at trække vod i søerne samt ved elektrofiskeri på udvalgte tidspunkter. Der er tidligere genført<br />
biomanipulation i søen, men det lykkedes ikke af skabe betingelserne for undervandsvegetation. Bl.a. fordi<br />
der blev fanget for få fisk. At søen er udpeget til indsatsområde formodes at grunde i, at der nu kan<br />
18
ortfiskes en større mængde af fredfisk. Tillerup Sø ligger øst for Skødshoved. Beliggenhed fremgår af<br />
nedenstående kort.<br />
Figur 7: Tillerup Sø er angivet med lysegrønt<br />
Staten har oplyst, at de i 2013 har Tillerup Sø på programmet til monitering. Da de data er væsentlige ved<br />
udarbejdelse af forundersøgelse forventes det, at indsatsen i Tillerup Sø først iværksættes i 2014.<br />
6.3 P-ådale<br />
P-ådale er egentlig fosforvådområder, hvor arealer i ådale, som i perioder oversvømmes, kan fjerne fosfor<br />
fra vandløbene og dermed de søer, der ligger nedstrøms vådområderne, hvorved vandkvaliteten sidenhen<br />
forbedres i søerne.<br />
I <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er der udpeget 2 P-ådalsprojekter i vandplanerne. Et i forhold til Mørke Mose, Nord og<br />
et i forhold til Skafø Sø.<br />
For Skafø Sø har det dog efterfølgende vist sig, at tilløbsforholdene til søen er noget anderledes end forven-<br />
tet. Dette betyder, at omkostningerne til et P-ådalsprojekt ikke står mål med det forventede udbytte, og derfor<br />
har Naturstyrelsen besluttet at opgive projektet. Staten vurderer, om der skal iværksættes andre indsatser i<br />
forhold til søen.<br />
Mørke Mose, nord projektet indgår i P-VOP’en (VandOplandsPlan) for Randers Fjord. Der skal etableres ca.<br />
4-5 ha fosforvådområde for at reducere tilledning til Mørke Mose med 68 kg P årligt.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> har gennemført en screening for egnede arealer. Det er dog ikke lykkes at finde et 100<br />
% egnet arealer i forhold til effektivitet, økonomi mv. På nuværende tidspunkt finder et nationalt udrednings-<br />
arbejde sted, så det kan afklares, hvilke projekter som forventes at skulle realiseres under første planperiode<br />
med det anviste virkemiddel. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> afventer denne udmelding.<br />
19
Gennemførelsen af projekter vil foregår i dialog med bl.a. berørte lodsejere. I den forbindelse skal der i øvrigt<br />
indhentes nødvendige myndighedstilladelser.<br />
6.4 Marine områder<br />
En stor del af næringsstofbelastningen af de marine områder stammer fra driften af landbrugsjord. Indsatsen<br />
overfor påvirkningerne fra landbruget sker hovedsagelig gennem udmøntning af retningslinjerne,<br />
kommunens løbende administration af sektorlovgivningen samt de generelle virkemidler:<br />
• Randzoner – op til 10 meter langs søer og vandløb<br />
• Efterafgrøder i stedet for vintergrønne marker<br />
• Forbud mod pløjning af fodergræsmarker i visse perioder<br />
• Forbud mod visse former for jordbearbejdning i efteråret<br />
• Ændring af normsystemet<br />
• Yderligere efterafgrøder<br />
Ovenstående gennemføres af staten via love og bekendtgørelser.<br />
Derudover gennemfører kommunerne og staten etablering af vådområder til nedbringelse af udvaskning af<br />
specielt kvælstof til det marine miljø. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> gennemførte i 2010-2011 en forundersøgelse for et<br />
ca. 600 ha stort vådområde i Termestrup Enge. Det viste sig, at der ikke var lodsejeropbakning til projektet,<br />
hvorfor det p.t. er skrinlagt og erstattet af andre projekter i andre kommuner i oplandet til Randers Fjord.<br />
6.5 Havne<br />
I <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er der ikke udpeget marine områder i eller ved havne som stærkt modificerede,<br />
med deraf følgende lempede miljømål. Alle havnene er under observation.<br />
6.6 Spildevand<br />
Ved implementering af Miljømålsloven har staten med vedtagelse af Vandplanerne besluttet, at der frem<br />
til og med 2015 skal ske en supplerende indsats for forbedring af spildevandsrensningen på renseanlæg,<br />
ved regnvandsbetingede udledninger, samt på ejendomme i det åbne land. Herudover forudsættes det i<br />
vandplanernes indsatsprogram, at den allerede planlagte indsats jf. kommunens vedtagne spildevandsplan<br />
bliver gennemført.<br />
Der er i vandplanerne angivet et skøn over antallet af udløb, hvor der er behov for en indsats. De opgjorte<br />
indsatser for de regnbetingede udløb er forbundet med stor usikkerhed. Ifølge vandplanerne skal der<br />
derfor i forbindelse med den kommunale handleplan og revision af kommunernes spildevandsplaner tages<br />
stilling til, hvordan regulering af regnbetingede udledninger konkret kan udmøntes inden for rammen af de<br />
statslige indsatsprogrammer.<br />
For at kommunen kan gennemføre hele vandplanens indsats på spildevandsområdet på et juridisk korrekt<br />
grundlag, kræver det en revision af den gældende spildevandsplan. Dette gennemføres i <strong>2012</strong>-2013. Som<br />
anført i kap. 5.6 pågår der p.t. nogle overvejelser, der får indflydelse på prioriteringen af bl.a. separatkloake-<br />
ring.<br />
20
Inddragelse af offentligheden sker gennem offentlig høring af udkast til ny spildevandsplan og/eller tillæg til<br />
den gældende spildevandsplan.<br />
I forhold til bl.a. regnvandsbetingede udledninger bliver indsatsen foretaget på flere fronter, som omhandler<br />
• Lokalisering og fjernelse af uvedkommen vand.<br />
• Lokal afledning af regnvand (LAR) i den udstrækning det er muligt.<br />
• Separatkloakering og etablering af forsinkelsesbassiner – hovedsagelig vådbassiner. Dette er bl.a.<br />
også indarbejdet i forbindelse med husdyrsgodkendelser.<br />
• Etablering af first-flush bassin mv.<br />
• Revision af udledningstilladelser<br />
• Helhedsorienteret løsning for håndtering af regnvand i byer<br />
• Centralisering af spildevandsrensning<br />
6.6.1 Spildevandsindsatsen i forhold til badevand<br />
Indsats i vandplanerne er generelt vurderet ud fra målsætningen om at opnå god økologisk kvalitet i<br />
vandområderne. Derudover kan der i visse vandområder være behov for at foretage en indsats for at<br />
begrænse påvirkninger fra spildevandsudledninger for at sikre, at badevandskvaliteten er opfyldt.<br />
Figur 8: Udpegede badevandsområder ifølge badevandsdirektivet angivet med blåt<br />
Af vandplanernes retningslinje 35 fremgår det, at i udpegede badeområder skal vandkvaliteten kunne leve<br />
op til badevandsdirektivets krav om tilfredsstillende kvalitet. Kvalitetsmålet for badevand er, at alt<br />
badevand ved udgangen af 2015 i det mindste skal være klassificeret som tilfredsstillende. Det vil sige, at<br />
21
de krav, der fremgår af badevandsbekendtgørelsen, skal være opfyldt. Opfyldelse af krav til<br />
badevandskvalitet er en grundlæggende indsats som følge af badevandsbekendtgørelsen, som<br />
kommunerne skal vurdere de konkrete indsatser for i de kommunale handleplaner og reviderede<br />
spildevandsplaner.<br />
I <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er en af indsatserne til at sikre badevandskvaliteten kloakering af sommerhusområder.<br />
P.t. er fremdriften, at ca. 200 sommerhuse kloakeres om året.<br />
Revision af spildevandsplanen herunder nedlæggelse af de mindre renseanlæg, minimere uvedkommende<br />
vand mv. vil reducere spildevandspåvirkningen i vandløb og forbedre den generelle rensning af spildevand,<br />
samt medvirke til at badevandskvaliteten kan forbedres på kysten af Djursland.<br />
6.6.2 Tidsplan<br />
Den planlagte centralisering af renseanlægsstrukturen i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> forudsætter, at store dele af<br />
kloaksystemerne ændres fra fælles- til separatkloak, så mængderne af regnvand i kloakledningerne begræn-<br />
ses mest muligt, med det formål at forhindre yderligere belastning af transportsystemet, og overløb af<br />
spildevand til recipienter. I den forbindelse har det desuden høj prioritet at få rettet op på eventuelle fejltil-<br />
slutninger til kloakken, og at få optimeret bassin- og pumpeanlæg, så de mindre renseanlæg herefter kan<br />
nedlægges. Der er tale om forholdsvis store tids- og omkostningstunge projekter, hvorfor det må forventes,<br />
at projektperioden også vil forløbe udover 2015.<br />
Den overordnede prioritering af spildevandsindsatsen til og med 2015 tager udgangspunkt i indholdet af den<br />
vedtagne vandplan, men også revisionen af spildevandsplanen vil få indflydelse på prioriteringen.<br />
Det årlige investeringsniveau for SDS til afskærende transportledning/pumpestationer, kloakering/uvedkom-<br />
mende vand, kloakering af landsbyer/sommerhusområder ligger i størrelsesordenen ca. 38 mill. kr. Neden-<br />
stående er nogle af de projekter, der p.t. er defineret de kommende år angivet med forventet årstal for<br />
udførelse.<br />
Nedlæggelse af renseanlæg/septitanke mv – etablering af afskærende ledning: Rostved til Korup (blev<br />
nedlagt <strong>2012</strong>), Dagstrup til Mørke Renseanlæg (2013), Skiffard til Tøstrup (2013), Hyllested Skovgårde og<br />
Holme til Boeslum Renseanlæg (2015).<br />
Kloakering og afskæring: 200 sommerhuse pr. år (<strong>2012</strong>-2020), Tillerup og Blåkær (2014).<br />
Separering/uvedkommende vand: Indsatser planlagt forTåstrup/Feldballe (<strong>2012</strong>), Dagstrup (2013),<br />
Nørregade, Thorsager (<strong>2012</strong>),Hybenvej/Slåenvej/Skolevangen/ballesvej Hornslet (<strong>2012</strong>), oplandet til den<br />
nordlige afskærende ledning Pindstrup – Fornæs i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> (<strong>2012</strong>-2013), Ugelbølle (2014-2015),<br />
Hyllested Skovgårde/Holme (2014).<br />
Forbedret rensning fra spredt bebyggelse: Den vedtagne baselineindsats i oplande udpeget i Regionplan<br />
2005 og vandplanen gennemføres i 1. planperiode.<br />
22
Det er ikke muligt at angive et nærmere tidspunkt for gennemførelse, da dette på nuværende tidspunkt ikke<br />
er fastlagt for alle projekter. Planen for gennemførelse af indsatsen kan desuden forrykkes afhængig af, om<br />
det undervejs i forløbet bliver nødvendigt at justere planlægningen.<br />
6.7 Miljøfarlige forurenende stoffer<br />
Overfladevand har opnået god tilstand, når både den økologiske tilstand og den kemiske tilstand er god.<br />
Miljømålet for kemisk tilstand vurderes ud fra vandrammedirektivets prioriterede stoffer, samt stoffer for<br />
hvilke der på fællesskabsniveau er fastsat miljøkvalitetskrav. For disse stoffer fremgår gældende miljøkva-<br />
litetskrav af bekendtgørelse 1022 af 25. august 2010 (Bek. om miljøkvalitetskrav for vandområder og krav til<br />
udledning af forurenende stoffer til vandløb, søer eller havet).<br />
Indsatsen i forhold til at opfylde miljømål i vandområderne bestemmes i vandplanen af, om der i de enkelte<br />
vandområder er eller kan være problemer med opfyldelse af miljømålet for så vidt angår forurenende stoffer.<br />
Vandområderne er dertil inddelt i fire indsatskategorier. Disse er:<br />
1. vandområde uden problem<br />
2. vandområde under observation<br />
3. vandområde med behov for stofbestemt indsats<br />
4. vandområde med ukendt tilstand/belastning.<br />
For vandområder i alle 4 kategorier gælder ifølge vandplanen følgende:<br />
Udledning fra punktkilder og tilslutninger til offentlig kloak reguleres efter gældende regler og vejledninger<br />
ved anvendelse af bedst tilgængelige teknik og med henblik på opfyldelse af miljøkvalitetskrav, jf.<br />
Bekendtgørelsen om miljøkvalitetskrav for vandområder og krav til udledning af forurenende stoffer til<br />
vandløb, søer eller havet.<br />
Oversigt over oplysninger om eksisterende og planlagte udledninger af forurenende stoffer etableres og<br />
opdateres løbende, og udledningernes omfang kvantificeres.<br />
For vandområder i kategori 2, 3 og 4 er der ifølge vandplanen yderligere behov for, at<br />
a) miljømyndigheden tilvejebringer viden om kilder, belastning og transportveje for forurenende stoffer til<br />
vandmiljøet. Det vurderes, om kilder er diffuse eller punktkilder,<br />
b) miljømyndigheden sikrer, at udledninger af forurenende stoffer med koncentrationer, der har betydning<br />
for vandmiljøet, har udledningstilladelser og tilslutningstilladelser, der er tidssvarende i forhold til<br />
gældende regler, herunder miljøbeskyttelseslovens regel om anvendelse af bedst tilgængelige teknik og<br />
reglerne i den gældende bekendtgørelse om miljøkvalitetskrav for vandområder og krav til udledning af<br />
forurenende stoffer til vandløb, søer eller havet.<br />
En opgørelse af samlet belastning med miljøfarlige forurenende stoffer er udgangspunktet for at kunne<br />
vurdere, om vandrammedirektivets krav om en progressiv reduktion af forureningen med forurenende<br />
stoffer og ophør af udledninger og tilførsler af prioriterede farlige stoffer kan opfyldes. Ifølge vandplanen<br />
er vidensgrundlaget til at kunne opgøre en samlet belastning dog ikke tilstrækkeligt til, at det kan ske i 1.<br />
planperiode (2010-15).<br />
23
Figur 9: Vandløb, søer og kystvande, der er under observation eller med stofbestemt indsats i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vil i forbindelse med konkrete udledninger fra punktkilder samt tilslutninger til offentlig<br />
kloak sikre, at ovennævnte hensyn i henhold til lovgivningen bliver efterlevet, så miljøkvalitetskravet for<br />
miljøfarlige forurenende stoffer i overfladevand kan overholdes. Efterhånden som der gennem den nationale<br />
miljøovervågning tilvejebringes et forbedret vidensgrundlag omkring kilder, belastning og transportveje for<br />
forurenende stoffer til vandmiljøet, vil der kunne gennemføres en mere målrettet indsats imod reduktion og<br />
ophør af udledninger og tilførsler af prioriterede farlige stoffer.<br />
6.8 Akvakultur<br />
Der er ikke etableret akvakulturer i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
6.9 Grundvand<br />
Indsatsplanlægning / grundvandsbeskyttelse.<br />
For at sikre rent drikkevand nu og i fremtiden skal <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vedtage en indsatsplan for hvert af de<br />
indsatsområder, der er fastlagt i Vandplanen. Indsatsplanerne skal være fremlagt i forslag senest et år efter<br />
Naturstyrelsen har afleveret resultatet af grundvandskortlægningen til kommunen eller senest den 31.<br />
december 2016, fordi kortlægningen endnu ikke er afsluttet, men forventes færdigrapporteret ultimo 2015.<br />
Som følge af at staten endnu ikke har afsluttet den hydrogeologiske kortlægning, vil der ikke blive<br />
gennemført en særlig indsats overfor grundvandet i indeværende vandplanperiode.<br />
24
I forbindelse med den daglige sagsbehandling, godkendelse af projekter m.v. administreres der efter<br />
Vandplanens retningslinjer 38 til 43 vedrørende grundvand.<br />
6.9.1 Boringsnære beskyttelsesområder (BNBO)<br />
Der er ikke udpeget boringsnære beskyttelsesområder omkring drikkevandsboringer. I planperioden<br />
vil det blive vurderet, om der er behov for BNBO omkring drikkevandsboringer, der er beliggende indenfor<br />
indvindingsoplande eller indsatsområder, der er udpeget som nitratfølsomme indvindingsområder.<br />
Indenfor de beregnede BNBO er det hensigten, at der i prioriteret omfang og rækkefølge vil blive udstedt<br />
påbud eller forbud efter Miljøbeskyttelseslovens § 24 stk. 1 med henblik på at nedbringe eller undgå fare<br />
for forurening med nitrat eller pesticider.<br />
Vandsamarbejder mellem vandselskaber og kommuner<br />
Der er etableret et vandsamarbejde mellem kommunen og <strong>Syddjurs</strong> Vandråd, der repræsenterer ca. 2/3 af<br />
de almene vandværker i kommunen. Aktuelt samarbejdes der om at udarbejde en samlet vandforsynings-<br />
plan for kommunen. Projektet forventes gennemført ultimo <strong>2012</strong>.<br />
Figur 10: Nitratfølsomme indvindingsområder i <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong><br />
25
6.9.2 Forhold til Natura2000-områder<br />
Ved behandling af sager om vandindvinding indenfor oplande, der rummer Natura 2000 områder vil en<br />
eventuel vandindvindings indflydelse på naturområdet blive vurderet. Gennem en nøjere hydrogeologisk<br />
vurdering kan eventuelle konsekvenser for vandbalancen i området beskrives. Det skal sikres, at en eventuel<br />
vandindvinding ikke er til hinder for, at der sikres eller genoprettes en gunstig bevaringsstatus for de aktuelle<br />
naturtyper eller arter.<br />
Det vurderes, at der ikke er potentielle konflikter med grundvandsinteresser i Natura 2000-områderne nr.<br />
50, Tved Kær, nr. 51, Begtrup Vig og kystområder ved Helgenæs, nr. 230 Kaløskovene og Kaløvig samt nr.<br />
231 Kobberhage Kystarealer.<br />
For området nr. 48, Stubbe Sø og nr. 227, Mols Bjerge med kystvande er der overlap mellem Natura 2000<br />
områderne og områder som i Statens vandplaner er udpeget som Særligt Drikkevandsområde. Her vil der<br />
være behov for en nøjere vurdering og belysning af konsekvenserne af en eventuel fremtidig grundvands-<br />
indvinding.<br />
6.10 Øvrige indsatser i kommunen<br />
6.10.1 Handlingsplaner for klimatilpasning<br />
<strong>Kommune</strong>rne skal indenfor 2 år udarbejde handlingsplaner for klimatilpasning, hvor kommunerne forventes<br />
at beskrive deres samlede klimatilpasningsinitiativer. <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> vil i forbindelse med udarbejdelse<br />
af handleplan for klimatilpasning lade input fra vandhandleplanen indgå.<br />
6.10.2 Risikostyringsplaner<br />
I forhold til implementering af oversvømmelsesdirektivet skal der udarbejdes risikostyringsplaner i<br />
kommunerne. For risikoområderne udarbejder Miljøministeriet og Kystdirektoratet senest den 22. december<br />
2013 fare- og risikokort. Kortene skal bl.a. vise oversvømmelsesomfang og det potentielle antal indbyggere<br />
der berøres, potentielle økonomiske skader samt potentielle miljøskader.<br />
På grundlag af Miljøministeriets og Kystdirektoratets udpegede risikoområder og udarbejdede fare- og<br />
risikokort udarbejder de kommunale myndigheder senest den 22. oktober 2015 en risikostyringsplan.<br />
6.10.3 Regionplan 2005<br />
Regionplan 2005 er bortfaldet i forbindelse med vandplanernes endelige vedtagelse. Nogle retningslinjer<br />
fra disse regionplaner er ikke inkluderet i vandplanerne.<br />
6.10.4 Landdistriktsprogrammet<br />
Landdistriktsprogrammet udløber i 2013, og samtidig revideres EU’s landbrugspolitik. Hvilken fordeling,<br />
der sker mellem medlemsstaterne kendes ikke, men hvis Danmark får reduceret sin andel, vil dette kunne<br />
få indvirkning på finansieringen af de nogle af de indsatser, som skal gennemføres ifølge vandplanerne.<br />
26
6.10.5 Husdyrgodkendelser<br />
De endeligt vedtagne vandplaner ændrer ikke kommunens administrationsgrundlag for afgørelser efter<br />
husdyrgodkendelsesloven. Det vil sige, at vandplanerne ikke i sig selv skærper, slækker eller ændrer<br />
lovens beskyttelsesniveauer for udvaskning af nitrat eller for tilladt fosforoverskud. Da beskyttelses-<br />
niveauerne endvidere er lagt til grund ved fastsættelse af indsatsbehovet i vandplanerne, vil vandplanerne<br />
ikke i sig selv kunne lægges til grund for at ændre beskyttelsesniveauerne, herunder heller ikke de<br />
kommunale handlingsplaner.<br />
27
7 Forholdet til anden relevant planlægning<br />
I det følgende beskrives handleplanens forhold til kommuneplanen, råstofplanen, vandforsynings-planen,<br />
spildevandsplanen, de kommunale Natura 2000-handleplaner og Natura 2000-skovhandleplaner.<br />
Efter planlovens § 11, stk. 4, nr. 4 og 6, er følgende sektorplaner bindende for kommuneplanen:<br />
Vandplanen, Natura 2000-planer, og handleplaner herfor. Derudover er den kommunale risikostyringsplan<br />
samt råstofplanen bindende for kommuneplanens indhold, jf. planlovens § 11, stk. 4, nr. 5 og 7. Det er<br />
regionsrådene, der har ansvaret for at udarbejde en regional råstofplan for indvinding af og forsyning med<br />
råstoffer.<br />
Figur 11: Plansystemet efter strukturreformen anno 2007 (kilde: Planloven i Praksis)<br />
7.1 <strong>Kommune</strong>planen<br />
<strong>Kommune</strong>rne udarbejder kommuneplaner, der dels indeholder en beskrivelse af kommunens over-ordnede<br />
udvikling, dels tematisk opdelte retningslinjer for arealanvendelsen samt rammer for lokalplanlægningen.<br />
<strong>Kommune</strong>planen kan være med til at sikre, at vand- og naturindsatsen kommer til at ske i samspil med andre<br />
interesser i det åbne land. Mens kommuneplanen alene er bindende for kommunen, er lokalplanen bindende<br />
for borgernes/grundejernes fremtidige arealanvendelse inden for planens område. Der kan foretages<br />
ændringer i kommuneplantemaerne og/eller i rammer for lokalplanlægning, som fremmer målene i<br />
vandplanerne.<br />
Vandplanerne for Randers Fjord, Djursland og Århus Bugt giver ikke <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> anledning til en<br />
ændring i kommunens eksisterende kommuneplan, idet vi sideløbende er i gang med revision af kommune-<br />
planen.<br />
28
7.1.1 Rammerne for lokalplaner<br />
Der kan foretages ændringer i rammer for lokalplanlægning som fremmer målene i vandplanerne herunder<br />
primært nedenstående punkter i planlovens § 15:<br />
3) ejendommes størrelse og afgrænsning,<br />
6) bebyggelsers beliggenhed på grundene, herunder om den terrænhøjde, hvori en bebyggelse skal<br />
opføres,<br />
11) tilvejebringelse af eller tilslutning til fællesanlæg i eller uden for det af planen omfattede område som<br />
betingelse for ibrugtagen af ny bebyggelse,<br />
15) friholdelse af et område for ny bebyggelse, når en bebyggelse kan blive udsat for sammenstyrtning,<br />
oversvømmelse eller anden skade, der kan medføre fare for brugernes liv, helbred eller ejendom,<br />
25) installation af anlæg til opsamling af regnvand fra tage til brug for wc-skyl og tøjvask i maskine som<br />
betingelse for ibrugtagning af ny bebyggelse.<br />
Også lokalplaner skal være i overensstemmelse med vandplanen, Natura 2000-planer, og handleplaner<br />
herfor. Det kan ikke udelukkes, at administrationen af en eksisterende lokalplan med ikrafttræden af vand-<br />
planen kan komme i konflikt med vandplanens indhold. Her er det imidlertid op til den enkelte kommune og<br />
det konkrete tilfælde, hvorledes det i givet fald skal løses. Afhængig af de konkrete omstændigheder vil<br />
kommunen eksempelvis kunne give dispensation, såfremt betingelserne i planlovens § 19 er opfyldt, over-<br />
tage en ejendom på grundlag af planlovens §§ 48 og 49, ændre lokalplanen efter planlovens bestemmelser<br />
herom og foretage ekspropriation med henblik på opfyldelse af lokalplanens formål efter planlovens § 47.<br />
7.2 Råstofplanen<br />
Regionen har til opgave at gennemføre en kortlægning af råstoffer og etablere den overordnede planlægning<br />
for den fremtidige råstofindvinding. Dette sker gennem råstofplanen. Den regionale råstofplan er en sektor-<br />
plan, som kommunalstyrelsen er bundet af i den kommunale planlægning. <strong>Kommune</strong>planen kan nemlig kun<br />
indeholde retningslinjer for råstofområderne, som ikke er i strid med råstofplanlægningen, som det også ses<br />
af figur 11. Regionsrådet skal hvert fjerde år tage stilling til, om der er behov for justeringer eller revision af<br />
råstofplanen.<br />
Det er <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>s vurdering, at Vandplan 1.5 Randers Fjord, 1.6 Djursland og 1.7 Århus Bugt ikke<br />
giver anledning til, at foreslå at Regionsrådet for region Midtjylland foretager en ændring i den eksisterede<br />
råstofplan og/eller ændringer i forslag til råstofplan <strong>2012</strong> for så vidt angår <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
7.3 Vandforsyningsplanen og spildevandsplanen<br />
Spildevandsplaner og vandforsyningsplaner er ikke bindende for borgere og erhverv, men er udtryk for<br />
kommunens strategi for en længerevarende periode indenfor vandområdet. Med vandforsyningsplanen<br />
udstikker kommunalbestyrelsen rammerne, inden for hvilke den fremtidige vandforsyningsstruktur kan<br />
udvikle sig i planperioden.<br />
29
7.3.1 Vandforsyningsplanen<br />
Af vandforsyningslovens § 14 fremgår det, at kommunalbestyrelsen gennem planer tilrettelægger vand-<br />
forsyningen, dvs. hvilke anlæg forsyningen skal bygge på, og hvilke forsyningsområder de enkelte anlæg<br />
skal have. Formålet er at sikre borgerne i kommunen adgang til rent drikkevand i tilstrækkelige mængder.<br />
Vandforsyningsplanen skal endvidere sikre, at indvindingen af drikkevand planlægges, så indvindingen ikke<br />
påvirker vandløb, søer og naturområder negativt i områder, hvor plante- og dyrelivet er afhængig af grund-<br />
vand. Dette gøres bl.a. ved at beskrive, hvordan vandforsyningen skal tilrettelægges, hvilke anlæg forsynin-<br />
gen skal bygge på, og hvilke forsyningsområder de enkelte vandforsyningsanlæg skal have. <strong>Syddjurs</strong><br />
<strong>Kommune</strong> arbejder på en ny vandforsyningsplan. Den forventes politisk godkendt i 2013.<br />
7.3.2 Spildevandsplanen<br />
Ifølge miljøbeskyttelseslovens § 32 skal kommunalbestyrelsen udarbejde og ajourføre en plan for bortskaf-<br />
felse af spildevand inden for kommunen. <strong>Kommune</strong>n skal i spildevandsplanen gennemføre den i vand-<br />
planernes indsatsprogrammer angivne indsats for den spredte bebyggelse, regnvandsbetingede udledninger<br />
og renseanlæg, herunder angive tidsplanen for gennemførelsen af indsatsen.<br />
<strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> påbegynder i <strong>2012</strong> sammen med <strong>Syddjurs</strong> Spildevand A/S revision af kommunens<br />
spildevandplan. Den forventes vedtaget 2013.<br />
For at leve op til vandplanen skal der ske en revision af den gældende spildevandsplan på nedennævnte<br />
områder:<br />
• Planlægningsgrundlag<br />
• Overordnede målsætninger<br />
• Eksisterende og planlagte kloakerede områder - plan<br />
• Regnbetingede udløb - status og plan. Bl.a. revision/opdatering af indsatsen overfor de udpegede<br />
regnbetingede udløb, som ligger udenfor den nuværende spildevandsplan. Det skal fremgå af<br />
spildevandsplanen, hvilken del af indsatsen der foretages inden udgangen af første planperiode.<br />
• Renseanlæg - plan<br />
• Rensning af spildevand udenfor de kloakerede områder/i det åbne land<br />
• Klimaforandringer og –foranstaltninger<br />
• Kloakanlæggets tilstand og fornyelse<br />
• Tidsplan for den forudsatte gennemførelse af planlagte tiltag<br />
• Økonomi, herunder udgifter for Forsyningen samt finansiering.<br />
• Generel opdatering<br />
7.3.3 Indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse<br />
Indsatsplaner til beskyttelse af drikkevandsressourcen er en grundlæggende foranstaltning. Det betyder, at<br />
vandplanernes indsatsprogram ikke berører kommunernes opgaver i medfør af vandforsyningsloven mht.<br />
udarbejdelse af indsatsplaner til sikring af drikkevandsinteresser.<br />
Kommunalbestyrelsen skal for de områder i vandplanen, som er udpeget som indsatsområder, vedtage en<br />
indsatsplan, jf. § 13 og 13 a i vandforsyningsloven, og § 2 i bekendtgørelse nr. 1430/2006 om indsatsplaner.<br />
30
Det omfatter alle områder med særlig drikkevandsinteresser (OSD) og indvindingsoplande til almene vand-<br />
forsyninger uden for OSD. Kommunalbestyrelsen skal følge den prioritering, som er fastlagt i statens kort-<br />
lægning, og indsatsplanerne skal udarbejdes på baggrund af en nærmere kortlægning af arealanvendelse,<br />
forureningstrusler og naturlig beskyttelse af de pågældende vandressourcer.<br />
En indsatsplan for grundvandsbeskyttelse fastlægger således det nødvendige indsatsbehov for at beskytte<br />
såvel den nuværende som den fremtidige vandindvinding, og ikke nødvendigvis hvilket virkemiddel der skal<br />
benyttes i det enkelte tilfælde. <strong>Kommune</strong>n kan dog pege på f.eks. skovrejsning som et middel, hvis kommu-<br />
nen anser dette for den eneste/bedste løsning. Hvis kommunen ønsker etablering af skovrejsning som<br />
virkemiddel til grundvandsbeskyttelse, skal rollefordelingen mellem kommune, vandselskab og evt. tredjepart<br />
afklares i en skriftlig aftale.<br />
7.4 Relation til Natura 2000-handleplan<br />
Der er i mindre omfang behov for at koordinere vandhandleplanerne med Natura 2000-handleplanerne.<br />
Dette fremgår af ”Bekendtgørelse om kommunalbestyrelsens vandhandleplaner” (BEK nr 1219 af<br />
15/12/2011). Af afsnittet ”Forholdet til de kommunale Natura 2000-handleplaner” fremgår:<br />
Ӥ 6. Den kommunale vandhandleplan skal koordinere indsatsen med de kommunale Natura 2000-<br />
handleplaner og Natura 2000-skovhandleplaner med indsatsen for vådområder omfattet af den statslige<br />
vandplan for så vidt angår vandbehov for de naturtyper, der er direkte afhængig af et vandøkosystem.”<br />
Det lovhjemlede krav til koordinering med Natura 2000-handleplaner vedrører således alene snitfladen ml.<br />
Natura 2000-handleplanernes vandafhængige naturtyper og de statslige vandplaners indsats for vådom-<br />
råder.<br />
Af ”Bekendtgørelse om kommunalbestyrelsernes Natura 2000-handleplaner” (BEK nr 1117 af 25/11/2011)<br />
fremgår af afsnittet ”Forholdet til de kommunale vandhandleplaner”:<br />
Ӥ 7. De kommunale Natura 2000-handleplaner skal i samspil med de kommunale handleplaner til<br />
udmøntning af den statslige vandplan realisere Natura 2000-planen, for så vidt angår vandbehov for de<br />
naturtyper, der er direkte afhængige af et vandøkosystem.<br />
Stk. 2. Natura 2000-planens mål om forbedret vandkvalitet i større søer, vandløb, fjorde og kystvande<br />
realiseres gennem indsatsen i vandplanlægningen og skal ikke indgå i de kommunale Natura 2000-<br />
handleplaner.”<br />
Det er et lovhjemlet krav til samspil ml. Natura 2000-handleplaner og den kommunale vandhandleplan mhp.<br />
at realisere Natura 2000-planen – hvad angår vandbehov for de naturtyper, der er direkte afhængige af et<br />
vandøkosystem.<br />
I <strong>Syddjurs</strong> <strong>Kommune</strong> er der et tæt samarbejde i gruppen omkring vand- og naturplaner for at sikre koordi-<br />
nering og synergieffekter ved udmøntning af de forskellige planen. Umiddelbar vurderes den største synergi-<br />
effekt mellem vandplanerne 1.5 Randers Fjord, 1.6 Djursland og 1.7 Århus Bugt, og Natura 2000-områderne<br />
nr. 48, Stubbe Sø, nr. 50, Tved Kær, nr. 51, Begtrup Vig og kystområder ved Helgenæs, nr. 227, Mols<br />
Bjerge med kystvande, nr. 230 Kaløskovene og Kaløvig samt nr. 231 Kobberhage Kystarealer at være, at<br />
31
indsatser i vandplanerne medfører mindre udvaskning af næringsstoffer og miljøfremmede stoffer til<br />
Natura2000 områderne, og vil dermed bidrage til målopfyldelse i områderne.<br />
32
Bilag 1<br />
Baggrund
Baggrund<br />
Den 22. december 2000 trådte EU’s vandrammedirektiv i kraft, og direktivet har som sit overordnede mål, at<br />
alt vand skal have god tilstand i 2015. Derfor skal alle EU-landene gennemføre en målrettet<br />
vandplanlægning (vandplaner) for grundvand, vandløb, søer og den kystnære del af havet. Tanken bag<br />
vandrammedirektivet er, at alt vand skal forvaltes med en sammenhængende indsats.<br />
Implementeringen af vandrammedirektivet i dansk lov er sket i december 2003 med miljømålsloven. Før den<br />
kommunale reform i 2007 var mål for vandforekomster fastlagt som retningslinjer i de daværende amters<br />
regionplaner (regionplanens vandressourceplanlægning og recipientkvalitetsplanlægning). I forbindelse med<br />
kommunalreformen fik disse målsætninger, jf. planlovens § 3 stk. 1, retsvirkning som et landsplandirektiv,<br />
der var gældende indtil der den 22. december 2011, hvor der blev vedtaget nye miljømål med vandplanerne<br />
efter miljømålsloven.<br />
Til forskel fra regionplanernes retningslinjer indeholder vandplanerne bindende tidsfrister for gennemførelse<br />
af vandplanens indsatsprogram.<br />
Miljømålsloven afstikker bindende rammer for myndighedsudøvelsen af øvrig lovgivning, jf. MML § 3 stk. 2:<br />
”Statslige myndigheder, regionsråd og kommunalbestyrelser er ved udøvelse af beføjelser i medfør af<br />
lovgivningen bundet af vandplanen og den kommunale handleplan og skal herunder sikre gennemførelsen af<br />
indsatsprogrammet og den kommunale handleplan”.<br />
For at formålet med vandrammedirektivet opnås, skal staten udarbejde vandplaner for alle vandområder i<br />
Danmark.<br />
Fra vandplanernes vedtagelse fungerer de som det overordnede administrative grundlag for dansk<br />
vandforvaltning.<br />
Alle vandplaner er bygget op over samme disposition og fastsætter konkrete mål for de enkelte forekomster<br />
af overfladevand samt grundvand, og der stilles krav til indsatsen. De 23 statslige vandplaner og deres<br />
tilhørende indsatsprogrammer beskriver de indsatser, der skal gennemføres for at nå de fastsatte miljømål i<br />
vandplanerne.<br />
Forud for vandplanerne udarbejdede amterne basisanalyser for kvaliteten af vandområderne og<br />
vandressourcerne samt påvirkninger som resultat af menneskelige aktiviteter. Basisanalysen blev i Danmark<br />
delt i to, hvoraf den første del er rapporteret til EU-kommissionen i 2005, mens den anden del blev<br />
rapporteret juli 2006. Naturstyrelsen har vurderet, hvilket miljømål det enkelte vandområde skal have og har<br />
opsat et indsatsprogram for at opnå målet, hvis ikke det allerede er opfyldt.<br />
Vandplanerne skal følges op af kommunale handleplaner, og disse skal beskrive, hvordan kommunen vil<br />
gennemføre den indsats, som fremgår af de statslige vandplaner.<br />
Efter miljømålslovens kapitel 11 skal kommunerne udarbejde vandhandleplaner, hvori der nærmere<br />
redegøres for, hvorledes den statslige vandplan og dens indsatsprogram vil blive realiseret inden for<br />
kommunernes geografiske områder – hvordan og målsætningerne i vandplanen derved opfyldes.<br />
Bilag 1<br />
Side 1
Det overordnede mål med den nye vandplanlægning i Danmark er, at alt vand - grundvand, vandløb, søer og<br />
den kystnære del af havet - skal have mindst ”god tilstand” eller ”godt potentiale” i år 2015.<br />
Figur 1.1 Målsætningsdiagram på baggrund af et økologisk kvalitetsindeks (Ecological Quality Ratio,<br />
EQR)<br />
Den afvigelse, der skal være for vandområdet i forhold til en uforstyrret tilstand skal jf. figur 2 højst være en<br />
svag afvigelse.<br />
<strong>Kommune</strong>rnes indsatser skal som minimum bringe vandløb til at opnå god økologisk tilstand eller godt<br />
økologisk potentiale, svarende til nedenstående faunaklasser (Dansk Vandløbs-faunaindeks) jf. figur 3.<br />
Bilag 1<br />
Vandløb<br />
Normale<br />
Miljømål<br />
Økologisk<br />
tilstand<br />
Mål for<br />
faunaklasse<br />
Høj tilstand 7<br />
God tilstand<br />
’Blødbund’ God tilstand 4<br />
Stærkt modificerede Godt potentiale 5<br />
Kunstige Godt potentiale<br />
Figur 1.2 Inddeling i økologiske kvalitetsklasser på baggrund af DVFI<br />
Søernes indhold af klorofyl a (mål for algemængde i søvand) skal være på et niveau, der sikrer<br />
målopfyldelse for den pågældende søtype.<br />
For kystvandene skal ålegræssets dybdeudbredelse opfylde det mål, der er sat for det pågældende<br />
vandområde.<br />
Afvigelser i forhold til<br />
uforstyrret tilstand.<br />
Naturlige vandområder<br />
En god tilstand i forhold til grundvand sikres ved, at grundvandet overholder miljømål for grundvand, som<br />
fastsat i vandrammedirektivet og udbygget i grundvandsdirektivet, jf. bekendtgørelse om fastsættelse af<br />
miljømål for vandløb, søer, kystvande, overgangsvande og grundvand.<br />
Økologisk kvalitetsklasse<br />
Kunstige eller stærkt<br />
modificerede vandområder<br />
Ingen eller kun ubetydelig afvigelse Høj økologisk tilstand Højt økologisk potentiale<br />
Svag afvigelse God økologisk tilstand Godt økologisk potentiale<br />
Mindre afvigelse Moderat økologisk tilstand Moderat økologisk potentiale<br />
Større afvigelse Ringe økologisk tilstand Ringe økologisk potentiale<br />
Alvorlig afvigelse Dårlig økologisk tilstand Dårligt økologisk potentiale<br />
6<br />
5<br />
6<br />
5<br />
4<br />
Side 2
Mht. grundvandets kvantitative tilstand betyder dette bl.a., at menneskeskabte ændringer i grundvands-<br />
standen medfører, at tilknyttede vand- og naturområder kan opnå god tilstand. Vandplanerne indeholder<br />
retningslinjer til brug for vurderingen af grundvandsforekomsternes tilstand, f.eks. mht. indikatorer for<br />
bæredygtig vandvindvinding.<br />
Tilsvarende indeholder vandplanerne mål og kriterier for vurdering af grundvandets kemiske, dvs.<br />
forureningsmæssige, tilstand.<br />
Kriterierne herfor er beskrevet i vandplanernes afsnit 1.2.5 om miljømål for grundvandsforekomsternes<br />
kvantitative tilstand. De indebærer, at den udnyttelige grundvandsressource beregnes som 35 % af de natur-<br />
lige grundvandsdannelse. Derudover må indvindingen ikke medføre en reduktion i vandløbenes vandføring<br />
på over 5 % og 10-25 % af oprindelig medianminimum, hvor vandløbenes miljømål er henholdsvis høj<br />
økologisk tilstand og god økologisk tilstand.<br />
Ud fra de opstillede mål, er der i vandplanerne bestemt et indsatskrav og angivet statens virkemiddel efter<br />
virkemiddelkataloget 1 . Virkemiddelkataloget består af statsligt anbefalede virkemidler, hvor der er udarbejdet<br />
cost-benefit-analyser for hvert enkelt virkemiddel. For hvert enkelt virkemiddel gennemgår kataloget en<br />
beskrivelse af virkemidlet, forudsætninger, effekt, økonomi samt gennemførelse.<br />
<strong>Kommune</strong>rnes muligheder for at bruge andre virkemidler end dem, der er anbefalet i virkemiddelkataloget,<br />
varierer fra indsatsområde til indsatsområde. Vådområder kan ikke erstattes af andre virkemidler, og også på<br />
vandløbsområdet ligger virkemidlerne i de fleste tilfælde fast. Kun i relation til spærringer kan kommunen<br />
selv vælge, hvordan man vil løse det konkrete problem med manglende passage i vandløbet. For så vidt<br />
angår spildevandsindsatsen, indsatsen overfor drikkevandsindvinding og sørestaurering har kommunerne en<br />
vis frihed ved valg af løsninger. <strong>Kommune</strong>n skal dog dokumentere, at det alternative virkemiddel har samme<br />
miljøeffektivitet som de virkemidler, de skal erstatte.<br />
Ansvar: I implementeringen af Vandrammedirektivet, har staten overfor EU-kommissionen det<br />
overordnede ansvar for, at direktivet overholdes. <strong>Kommune</strong>rne har ansvaret for, at de for kommunerne<br />
relevante dele af vandplanerne implementeres via udarbejdelsen af vandhandleplaner.<br />
<strong>Kommune</strong>rnes ansvar er at lave en handleplan indenfor den opstillede tidsfrist på et år efter vedtagelsen af<br />
vandplanerne, som ikke strider mod vandplanernes mål dvs. i <strong>2012</strong> inden den 22. december. I relation til<br />
ansvarsfordelingen henvises i øvrigt til kodex for samarbejdet mellem staten og kommunerne på iljøområdet.<br />
Heri understreges betydningen af, at kommunerne bidrager til opfyldelse af de overordnede miljøpolitiske<br />
målsætninger og indgåede aftaler med regeringen samt lever op til de lovgivningsmæssige forpligtelser,<br />
herunder forpligtelser i henhold til EU’s regulering på miljøområdet.<br />
<strong>Kommune</strong>rnes forslag til vandhandleplaner skal være udarbejdet senest 6 måneder efter, at vandplanerne er<br />
offentliggjort og senest 1 år efter, skal de vedtages. <strong>Vandhandleplan</strong>erne ligger over kommuneplanen i det<br />
danske plan- og reguleringshierarki.<br />
1 Virkemiddelkatalog. Til brug for vandplanindsatsprogrammer. Version 03 januar 2010. By- og Landskabsstyrelsen -<br />
Miljøministeriet.<br />
Bilag 1<br />
Side 3
Vand- og naturplanerne har en planperiode på 6 år, mens kommuneplanen har en 4-årig planperiode. Første<br />
vandplanperiode udløber 22. december 2015.<br />
Bilag 1<br />
Side 4
Bilag 2<br />
Skema<br />
Vandløbsindsats
Vandløb Virkemiddel Indsats<br />
Faunatilstand<br />
Vandområde Vandløb<br />
Spærring<br />
Åbning af rørledning<br />
km<br />
Restaurering<br />
km<br />
Ændret vedligeholdelse<br />
km<br />
Okkerbegrænsning<br />
km<br />
Prioritet Årstal<br />
Økonomi<br />
kr. x 1000<br />
Bemærkninger<br />
Miljømål tilstand<br />
1.6.D-0305-010 Afløb Nørresø 0,328 2014 0,7123 kr. pr. km Blødbund 4 3<br />
1.5.B-0435-020 Akselhøj Bæk 1,085 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.5.B-0435-010 Akselhøj Bæk 1,141 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.5.B-0440-020 Assenbakke Bæk 0,4 2015 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.D-0360-020 Ballemølle Å - Dalgård - Hoed 0,166 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.D-0365-060 Ballemølle Å - Rosmus - Dalgård 1,574 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
AAR-00941 Balskov Bæk ns Rodskov Strandgård 2 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 6 6<br />
AAR-00942 Balskov Bæk os Rodskov Strandgård 2 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 6 6<br />
1.5.B-0360-010 Bangsbo Grøft 2,288 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.5.B-0560-020 Bassegrøften 1,209 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0575-010 Begtrup Bæk - Øvre løb 0,139 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.E-0030-010 Bogens Bæk 0,2 1 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* Blødbund 4<br />
AAR-00672 Borum Bæk - Bækkegård - Kasten Mårup 2 2013 50 / 400 / 800 pr. km * 6 6<br />
1.6.C-0500-010 Borum Bæk - Søndergård - Kasten 0,796 2014 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.C-0525-010 Bugtrup Bæk - Øvre løb 0,325 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0315-020 Bæk i Rugård Sønderskov, nord 0,552 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
AAR-00687 Bøjstrup Bæk V f Savværk 3 2015 50 / 400 / 800 pr. km * 5 5<br />
AAR-00688 Bøjstrup Bæk NV f Kirke 3 2015 50 / 400 / 800 pr. km * 5 5<br />
1.6.C-0760-020 Bøjstrup Bæk 1,222 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0770-010 Bøjstrup Bæk, nordl. tilløb 1,952 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.C-0825-020 Bønbæk 0,387 2 2014 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.C-0615-010 Dibbelbæk 3,233 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0095-010 Feldballe Bæk - Afløb fra Lill 0,174 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.C-0515-010 Frelling Bæk - Øvre løb 0,562 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0100-010 Fuglekær Bæk 0,492 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* Blødbund 4<br />
AAR-00954 Følle Bæk ns planteskole 3 2015 50 / 400 / 800 pr. km * 5 3<br />
AAR-00956 Følle Bæk lige ns landevej 3 2015 50 / 400 / 800 pr. km * 5 4<br />
AAR-00955 Følle Bæk planteskole 3 2015 50 / 400 / 800 pr. km * 5 4<br />
1.7.C-0350-020 Følle Bæk 0,255 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.5.B-0465-020 Gallebæk 3,847 2 2014 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.D-0145-010 Gravlev Bæk 0,658 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0265-010 Gråske Bæk - Mellemste løb, en 0,675 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.D-0260-010 Gråske Bæk - Nedre løb, Gråske 0,759 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
AAR-00739 Gråske Bæk - Nedre løb, Gråskegårdevej - udløb tilløb fra Gråskegårde 2 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 5 5<br />
AAR-00737 Gråske Bæk - Nedre løb, Gråskegårdevej - udløb V f Pedersminde 2 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 5 4<br />
AAR-00738 Gråske Bæk - Nedre løb, Gråskegårdevej - udløb Ø f Paradis 2 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 5 4<br />
AAR-00096 Halling Bæk S f Ellegård 1 2013 50 / 400 / 800 pr. km * 7 7<br />
1.7.C-0380-020 Harebjerg Bæk 0,424 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.7.C-0385-020 Harebjerg Bæk 0,428 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0070-010 Havmølle Å 3,489 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0805-010 Hedemose Bæk 0,826 2014 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.D-0355-010 Hoed Å - Udspring - NV. f. Balle 0,212 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* Blødbund 4<br />
1.7.C-0515-010 Hornsbæk 0,264 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.5.B-0420-010 Hornslet Bæk 1,798 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.5.B-0420-030 Hornslet Bæk 0,455 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0530-010 Horstvedskov Bæk - Nedre løb 0,543 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0105-020 Hovedgrøft - m. tilløb, Jevskær Bæk 1,731 2014 0,7123 kr. pr. km Blødbund 4 3<br />
1.7.C-0195-010 Hulbæk 1,057 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.C-0280-010 Høgvad Bæk - Rævedal - Sydkanal 0,097 1,558 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0795-010 Kastrup Engmosegrøft 2,068 2,068 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0815-010 Kirkebæk 0,285 2 2014 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.7.C-0310-010 Knubbro Bæk 0,505 2,624 2013 0,7123 kr. pr. km 5 2<br />
1.7.C-0400-020 Kolå - Ovst Bæk- Nybro 1,311 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0395-010 Kolå - Nybro-udløb 0,726 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0540-020 Korupsø Øster Landkanal - Vest 2,212 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 3<br />
1.6.C-0540-030 Korupsø Øster Landkanal - Vestre Landkanal - Ryom Å 6,785 2015 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.D-0200-020 Krakær Bæk - Nedre løb, nedstr. rørlægn. 0,322 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0205-030 Krakær Bæk - Øvre løb, indtil 0,12 2 2014 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 3<br />
1.6.D-0205-020 Krakær Bæk - Øvre løb, indtil rørlægning 0,113 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0220-010 Kringel Bæk 0,829 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0160-020 Langsø Bæk - Øvre løb ved Sned 1,966 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 3<br />
1.6.D-0160-010 Langsø Bæk - Øvre løb ved Snedkerhus plantage 1,582 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0580-010 Medkær Bæk 0,335 2014 0,7123 kr. pr. km 5 1<br />
1.6.C-0625-010 Melbæk 1,359 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0755-010 Moseholm Grøft 1,029 2014 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.C-0490-010 Mårup Å - Kasten - Ryom Å 1,608 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0390-010 Nappedam Bæk 2,095 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4
Vandløb Virkemiddel Indsats<br />
Faunatilstand<br />
Vandområde Vandløb<br />
Spærring<br />
Åbning af rørledning<br />
km<br />
Restaurering<br />
km<br />
Ændret vedligeholdelse<br />
km<br />
Okkerbegrænsning<br />
km<br />
Prioritet Årstal<br />
Økonomi<br />
kr. x 1000<br />
Bemærkninger<br />
Miljømål tilstand<br />
AAR-00668 Nimtofte Å - Ramten Sø - Nordkanalen Nimtofte Mølle 1 2013 ? 5 5<br />
1.7.C-0475-010 Nordre Kalsø Bæk 0,854 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.7.C-0420-010 Nymølle Bæk - Ø. f. Kejlstrup- 0,402 1 2013 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.7.C-0420-010 Nymølle Bæk - Ø. f. Kejlstrup- SV. f. Ørnekulen 0,844 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0835-010 Ommestrup Bæk 0,989 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0435-010 Ovst Bæk 1,115 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0035-010 Robæk 0,661 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.D-0035-010 Robæk 0,979 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
AAR-00936 Rodskov Bæk V f Strandgård 1 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 6 6<br />
AAR-00935 Rodskov Bæk V f hotel 1 2014 50 / 400 / 800 pr. km * 6 6<br />
AAR-00069 Rosenholm Å os Galebæk 1 2013 50 / 400 / 800 pr. km * 5 5<br />
1.7.C-0280-030 Rubakke Bæk 0,133 2 2014 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.C-0040-030 Ryom Å - Lundbæk - Kolind 16,238 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0710-010 Ryomgård Møllebæk 1,955 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 3<br />
1.6.C-0575-010 Saksvad Bæk 0,144 2 2014 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.C-0575-010 Saksvad Bæk 5,136 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.6.C-0560-010 Skarresø Bæk 1,449 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0510-010 Skellerup Å 0,467 2013 0,7123 kr. pr. km Blødbund 4 3<br />
1.6.C-0205-010 Skodå - Ålborg Møllebro - Sydkanal 1,036 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0750-010 Skovhusvad Grøft 2,065 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0280-010 Skræpkær Bæk 0,11 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
AAR-00068 Skørring Å Mygind Mølle 1 2013 50 / 400 / 800 pr. km * 5 5<br />
1.5.B-0325-050 Skørring Å 5,923 2015 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0520-010 Sogneskelgrøften 0,652 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.C-0705-020 Sogneskelsgrøft 1,27 2 2014 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.7.C-0555-010 Stenbæk 1,582 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0220-010 Stokbæk - Mellemste løb 0,272 2 2014 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.D-0220-010 Stokbæk - Mellemste løb 1,91 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0215-010 Stokbæk - Nedre Løb 0,267 1 2013 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 2<br />
1.6.C-0690-010 Sølille Bæk 0,966 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0730-010 Såbydal Grøft 0,83 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.C-0730-010 Såbydal Grøft 2,5 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.5.B-0450-010 Tendrup Bæk 0,633 2 2014 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.7.C-0500-010 Tilløb fra Syd 0,226 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.C-0595-010 Tilløb til Tyrsø Bæk 0,3 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.C-0740-010 Tjerrild Bæk 1,7 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0645-010 Tuelbro Bæk 1,226 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.7.C-0505-010 Tved Bæk 0,122 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.C-0600-010 Tyrsø Bæk - m. tilløb 0,209 3 2015 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.C-0590-010 Tyrsø Bæk - m. tilløb 1,647 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.E-0100-010 Tømmerkær Bæk 0,231 1 2013 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.6.E-0100-010 Tømmerkær Bæk 1,2 1,2 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0290-010 Ugelbølle Bæk - Nedre løb 0,247 0,71 1 2013 100 / 300 / 500 pr. km.* 5<br />
1.7.C-0300-010 Ugelbølle Bæk-tilløb 0,148 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0530-010 Vistoft Bæk 0,34 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.5.B-0635-020 Vl. i Estrupbirke 2,7 3 2015 20 / 40 / 200 pr. km.* 5 4<br />
1.7.C-0340-010 Vl. i Hestehave Skov, nord 3,34 2013 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.D-0150-010 Vl. sydvest for Gravlev 1,185 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.6.C-0810-010 Vl. ved Vorkær 1,887 2014 0,7123 kr. pr. km 5 4<br />
1.7.C-0490-010 Vrinners Bæk - Nedre Løb 0,323 2013 0,7123 kr. pr. km 5 3<br />
1.6.C-0605-030 Vældbæk 1,157 2014 0,7123 kr. pr. km 5 1
Bilag 3<br />
kort<br />
Vandløbsindsats
Ændret<br />
vandløbsvedligeholdelse
Restaurering
Åbning rørlagte vandløb
Okkerbekæmpelse
Spærringer
Bilag 4<br />
Skema<br />
Spildevandsindsats
By Vandløb Udløb<br />
Kolind Mårup Å<br />
Ryomgård Sogneskels-grøft<br />
Thorsager Medkær Bæk<br />
Thorsager Vældbæk<br />
Hornslet<br />
Mi_F1O02 (CB)<br />
(Tennisvej)<br />
Mi_F5O09 (CB)<br />
(Skyttebakken)<br />
Rø_TH1U (ved Thorsager<br />
rens)<br />
Rø_TH3U (v.<br />
Thorsagervej nr. 13)<br />
Data fra de fire<br />
gældende Data fra<br />
spildevandsplaner Regionalpl<br />
Data fra Vandplanerne (dec 2011)<br />
Udløbstype<br />
Oplandstype<br />
Mål-sætning<br />
2005<br />
Vandplansopland<br />
Vandløb<br />
fysiskindex<br />
FK målsætning<br />
FK5<br />
tilstand<br />
Årstal for seneste<br />
DVFI-måling<br />
Indsatskrav Myndighed Forsyning Bemærkning - <strong>Syddjurs</strong> Spildevand<br />
FB C@ B2 Djursland 0,2 5 4 2001 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Afvente dialog med N&M.<br />
OV C@C B3 Djursland 0,33 5 4<br />
KB S/C@S B0 Djursland 0,29 5 4<br />
2011 (DVFI 4 - CB<br />
masterplan)<br />
2010 (DVFI 1 ved st.<br />
60504) 2007 (DVFI 5<br />
ved st. 60504)<br />
ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Afvente dialog med N&M.<br />
ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Afvente dialog med N&M.<br />
OV C@ B3 Djursland 0,2 5 1 2001 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Kortlægning af afløbsforhold<br />
Ro_AOV3 (Hovdigevej) OV C@ B1 Randers 0,64 5 4<br />
Ro_AOV2 (Hovdigevej) OV C@ B1 Randers 0,64 5 4<br />
2010 (DVFI 5 ved st.<br />
40432)<br />
2010 (DVFI 5 ved st.<br />
40432)<br />
nej (er i mål) - - -<br />
nej (er i mål) - - -<br />
Overløb fra fælleskloakeret areal. Der er sjældent overløb ved bassin. Mener ikke, at der er problemer ved dette overløb,<br />
og sætter spørgsmål til baggrunden for udpegningen.<br />
Overløb fra fælleskloakeret areal. Der er sjældent overløb ved bassin. Mener ikke, at der er problemer ved dette overløb,<br />
og sætter spørgsmål til baggrunden for udpegningen. I <strong>2012</strong> er en større mængde uvedkommende vand (dræn) fra<br />
adressen Skyttebakken 8B koblet fra fællesledningen. Derudover bliver den utætte fællesledning syd for<br />
Skovvej/Skyttebakken (stor mængde indsivning) strømpeforet i <strong>2012</strong>.<br />
I 2002/2003 blev renseanlægget udbygget med nyt sparebassin på 250 m3, lagune og nyt efterpoleringsfilter. Derfor, har<br />
SDS en forventning om at denne udpegning ikke er relevant. Dette skal afklares med N&M. Derudover er der planer<br />
omkring nedlæggelse af renseanlægget og afskæring til Mørke.<br />
Vi har overløb, overløbsbygværk skal ombygges (en del regnvand kan kobles fra fællessystemet). Relativt overskueligt<br />
opland til separering. Der vil blive set på problemstillingen i forbindelse med afskæring af renseanlægget i Thorsager.<br />
Hornslet Tendrup Bæk Ro_BOV13 OV B0 Randers 0,27 5 4 1999 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Afvente N&M. BOV13 er egentligt nedlagt (en del af oplandet blev separetret før 2010 og udløbet flyttet - udløbet er omdøbt til BOV13a).<br />
Halling<br />
Rønde<br />
Rønde<br />
Rosenholm Å<br />
Halling Bæk<br />
(Sønderskovvej<br />
(35))<br />
Vl. fra Rønde<br />
Knubbro Bæk<br />
Ugelbølle Rubakke Bæk<br />
Ukendt UDSM4<br />
Ukendt UKL<br />
Ro_IOV1 OV C@ B3 Randers 0,48 5 4 2001 ja<br />
Rø_R8U (Strandbækken,<br />
Engblommevej (18))<br />
Rø_R9U (Rønde,<br />
Strandbækken, Astersvej<br />
(14))<br />
Rø_R10U (Rønde ved<br />
Lillerupvej 13)<br />
Rø_R11U (Rønde<br />
(Nattergalevej v.<br />
cirkuspladsen)<br />
Rø_R12U (Rønde,<br />
Knubbebro Bæk,<br />
Åkærsvej (7))<br />
Rø_UG1.1U<br />
(Dyrhøjsgårdvej (1A))<br />
Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling.<br />
N&M foreslå løsning af dræn/vandløbsproblem.<br />
Afvente dialog med N&M.<br />
Her har der været problemer med at markdræn samt overløb fra landsbyens branddam er koblet på fællesledningen.<br />
Forbedringer er udført omkring år 2000, men der er stadig et ’vandløbsproblem’.Forventning om at problematikken skal<br />
løses af N&M i samarbejde med SDS<br />
OV C@ B0 Randers 0,24 5 1 2001 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Kortlægning af afløbsforhold Der er flere overløb i Rønde der er udpegede. Der arbejdes på en samlet plan for Rønde hvor separering indgår.<br />
OV C@ B0 Århus 0,24 5 1 2001 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Kortlægning af afløbsforhold Der er flere overløb i Rønde der er udpegede. Der arbejdes på en samlet plan for Rønde hvor separering indgår.<br />
OV C@ B0 Århus 0,24 5 1 2001 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Afvente dialog med N&M.<br />
OV C@ B0 Århus 0,3 5 4<br />
OV C@ B0 Århus 0,3 5 4<br />
2009 (DVFI 3 ved st.<br />
100052)<br />
2009 (DVFI 3 ved st.<br />
100052)<br />
ja -<br />
ja -<br />
Kortlægning af afløbsforhold og planlægning af<br />
separering<br />
Kortlægning af afløbsforhold og planlægning af<br />
separering<br />
OV C@ B1 Århus 0,36 5 4 2001 ja Vandløbsgennemgang inkl. ny DVFI-måling Afvente dialog med N&M.<br />
Holme renseanlæg Djursland Afvente dialog med N&M.<br />
Hyllestedskovgårde<br />
renseanlæg<br />
RP2005: Målsætning fra Regionplan 2005 maal_FK: DVFI målsætningsklasse ifølge vandplan<br />
B0 = Vandløb med varieret dyre- og planteliv, men uden fiskeinteresse tilst_FK5: vandløbsstrækningens nuværende DVFI-tilstand ifølge vandplan<br />
B1= Gyde og yngelopvækrsområde for laksefisk<br />
B2= Laksefiskevand<br />
B3= Karpefiskevand<br />
C= Vandløb, der skal anvendes til afledning af vand<br />
D= Vandløb, belastet af spildevand<br />
Forslag til - aktivitetsplan / ansvarsfordeling<br />
Djursland Afvente dialog med N&M.<br />
Der er flere overløb i Rønde der er udpegede. Der arbejdes på en samlet plan for Rønde hvor separering indgår. SDS har før<br />
kommunesammenlægningen 2007 undersøgt oplandet og fundet fejlkoblinger og fejlkoblingerne blev rettet. SDS forventer<br />
at problemet dermed er løst, og at der ikke kræves nogen yderlig indsats.<br />
SDS er bekendt med problemer ved denne punktkilde. Der er budgetteret med 4,5 mio i år <strong>2012</strong>/2013 til forbedringer ved<br />
punktkilden samt 2 andre overløb til samme bæk. Projektet er opstartet i 2010.<br />
Som R11U.<br />
Renseanlægget skal nedlægges og spildevandet afskæres til Boeslum renseanlæg. Tidsplan koordineres med kommunens<br />
tidsplan for kloakering af de tilstødende sommerhusområder. Forbedring af udløb kan opnås inden afskæring ved<br />
separering af fælleskloakken.<br />
Renseanlægget skal nedlægges og spildevandet afskæres til Boeslum renseanlæg. Tidsplan koordineres med kommunens<br />
tidsplan for kloakering af de tilstødende sommerhusområder. Forbedring af udløb kan opnås inden afskæring ved<br />
separering af fælleskloakken.