Råstofaktiviteter og natur - og miljøhensyn i Grønland
Råstofaktiviteter og natur - og miljøhensyn i Grønland
Råstofaktiviteter og natur - og miljøhensyn i Grønland
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Der er desuden foretaget en lang række analyser af tungmetaller i<br />
sedimenter <strong>og</strong> levende organismer i den grønlandske <strong>natur</strong>, bl.a. i<br />
forbindelse med AMAP-pr<strong>og</strong>rammet (Dietz et al. 1996, Johansen et al.<br />
2000, Riget et al. 2003). Disse undersøgelser har fokuseret på langtransporterede<br />
kontaminanter, men målingerne kan <strong>og</strong>så bruges som<br />
udtryk for bagrundsbelastningen set i en råstofsammenhæng. D<strong>og</strong> er<br />
mange af de undersøgte dyr mobile <strong>og</strong> derfor mindre egnede til undersøgelser<br />
af lokale niveauer.<br />
Endelig skriver Johansen et al. (2004a, b) om baggrundsniveauer for<br />
visse tungmetaller (bly, kadmium <strong>og</strong> kviksølv) i traditionel grønlandsk<br />
kost.<br />
Generelt er de grønlandske niveauer af minerelaterede kontaminanter<br />
lave (Riget et al. 1997). Men lokalt kan der forekomme <strong>natur</strong>ligt<br />
forhøjede indhold som for eksempel ved Citronen Fjord. Her udvaskes<br />
om foråret store mængder af zink fra den eksponerede mineralisering<br />
til det marine miljø, <strong>og</strong> forhøjet zink-indhold kan måles i tang i<br />
det meste af fjorden (Glahder & Asmund 1995, Glahder et al. 1996).<br />
Lignende problemstillinger er væsentlige at klarlægge inden nye aktiviteter<br />
sættes i værk, idet et selskab nødig skal gøres ansvarlig for<br />
en <strong>natur</strong>lig forurening.<br />
Det må konkluderes at selvom der findes en lang række målinger af<br />
minerelaterede kontaminanter i det grønlandske miljø, så er disse<br />
ikke umiddelbart tilstrækkelige til at vurdere det lokale miljø i forbindelse<br />
med råstofaktiviteter. Det er nødvendigt at foretage lokale<br />
<strong>og</strong> specifikke målinger på omhyggeligt udvalgte steder nær det sted<br />
hvor aktiviteten skal foregå.<br />
10.2 Olieaktiviteter<br />
Råolie <strong>og</strong> råolieprodukter indeholder en lang række giftige stoffer.<br />
Blandt de bedst undersøgte hører de polycykliske aromatiske kulbrinter<br />
(PAH’er). De som stammer fra råolie <strong>og</strong> olieprodukter betegnes<br />
’petr<strong>og</strong>ene’ i modsætning til en lang række andre PAH’er med<br />
anden oprindelse. PAH’er udviser tydelig bioakkumulation blandt, i<br />
systematisk forstand, lavere stående dyr, først <strong>og</strong> fremmest bløddyr<br />
som muslinger <strong>og</strong> snegle. Fisk derimod er i stand til at nedbryde <strong>og</strong><br />
udskille PAH’er (Neff 1979, Varanasi 1989). PAH’s virkninger på det<br />
marine miljø er nærmere beskrevet af AMAP (1998) <strong>og</strong> Giessing et al.<br />
(2002). Generelt er de akut giftige, flere er kræftfremkaldende <strong>og</strong> de<br />
kan tillige give afsmag i kød fra fisk <strong>og</strong> skaldyr. Andre giftige forbindelser<br />
fra råolie <strong>og</strong> olieprodukter er fenoler. De er akut giftige <strong>og</strong><br />
n<strong>og</strong>le har tillige hormonlignende (østr<strong>og</strong>en) virkning. Generelt bliver<br />
fenoler hurtigt nedbrudt i miljøet.<br />
Petr<strong>og</strong>ene PAH’er tilføres miljøet fra olieudledning, både fra kroniske<br />
udledninger <strong>og</strong> fra de større enkeltstående uheld. Dertil forekommer<br />
<strong>natur</strong>lig tilførsel fra olieudsivninger på havbunden (evt. <strong>og</strong>så i søer<br />
<strong>og</strong> vandløb).<br />
Kendskabet til kulbrinter i det grønlandske miljø er lille; der foreligger<br />
kun få undersøgelser.<br />
89