86 10 Baggrundsværdier for kontaminanter fra råstofaktiviteter <strong>og</strong> variationen i det grønlandske miljø I det foregående er beskrevet hvordan råstofaktiviteter kan påvirke miljøet i <strong>Grønland</strong>. N<strong>og</strong>le af påvirkningerne stammer fra udledninger/udslip af miljøskadelige stoffer, som er mere eller mindre persistente, dvs. de nedbrydes langsomt <strong>og</strong> kan ophobes i økosystemets abiotiske <strong>og</strong> biotiske elementer. N<strong>og</strong>le af disse kontaminanter vil forekomme i miljøet, inden en evt. råstofaktivitet sættes i værk, enten af <strong>natur</strong>lige årsager, på grund af andre aktiviteter i området eller på grund af langdistancespredning fra kilder i Europa/Nordamerika. Det er væsentligt at kende niveauerne af sådanne kontaminanter inden en råstofaktivitet indledes i <strong>Grønland</strong>, dels for at have baggrundsviden til at vurdere udledningers effekter dels for ikke at drage et selskab til ansvar for forhøjede værdier der fandtes i forvejen. Indledende undersøgelser, som bl.a. skal måle baggrundsværdier af relevante kontaminanter er derfor væsentlige. 10.1 Mineralaktiviteter Mineaktiviteter medfører risiko for forurening med tungmetaller <strong>og</strong> undertiden <strong>og</strong>så radioaktive isotoper. I Tabel 7 gives en oversigt over de undersøgelser i <strong>Grønland</strong> som har målt baggrundværdier af kontaminanter af lokal oprindelse, dvs. i vid udtrækning minerelaterede. De fleste af disse undersøgelser er indledende baggrundsundersøgelser, men der er <strong>og</strong>så flere studier af forureningen fra lokale kilder som lossepladser <strong>og</strong> forurenende virksomheder. De enkelte undersøgelser har fokuseret på kontaminanter der er aktuelle i forbindelse med de specifikke aktiviteter. Et enkelt studie (Godthåbfjord) har d<strong>og</strong> fokuseret på den <strong>natur</strong>lige variation af visse kontaminanter (Riget et al. 1996, 1997a) uden at der var tale om en indledende baggrundsundersøgelse. Resultatet af dette studie viste en del variation både mellem en række arter af tang <strong>og</strong> mellem forskellige størrelseskategorier af blåmusling. Denne variation lod sig vanskeligt forklare <strong>og</strong> konklusionen var at referencestationer i et påvirkningsstudie skal udvælges meget omhyggeligt for at kunne afspejle forholdene på de stationer der skal overvåges eller hvor en påvirkning skal vurderes. Et andet væsentligt studie er en undersøgelse af forureningen blandt forskellige biota i forbindelse med bly <strong>og</strong> zinkminen ved Maarmorilik (Johansen et al. 1991, Riget et al. 1997b). Her fandtes stor variation i belastningen mellem de forskellige arter <strong>og</strong> <strong>og</strong>så indenfor de enkelte væv hos en enkelt art, <strong>og</strong> der peges på forskellige arter som indikatorer for specifikke kontaminanter.
Tabel 7 Oversigt over undersøgelser i <strong>Grønland</strong> som omfatter indsamling <strong>og</strong> målinger af kontaminanters <strong>natur</strong>lige baggrundsniveauer. Der er kun medtaget stoffer der har relevans til minedrift <strong>og</strong> indsamlinger der kan bruges til baggrundsundersøgelser. p.p. = pro parte (delvis), * b<strong>og</strong>staver angiver hvem der står for undersøgelserne (AM er incl. <strong>Grønland</strong>s Fiskeri- <strong>og</strong> Miljøundersøgelser <strong>og</strong> <strong>Grønland</strong>s Miljøundersøgelser) <strong>og</strong> tallene angiver de publicerede analyser (se liste nedenfor). Lokalitet År Indsamlet Narsaq-området 1988, 1989 Qaqortoq (garveriet) 1989, 1991 Analyseret Analyser publiceret Analyseret for + nej nej Lav, blæretang, planter, blåmusling, hav- <strong>og</strong> ferskvandsfisk, får Biotiske prøver Abiotiske prøver Kilder* Muldjord, mineraljord,havbundssediment + + + Cr Blåmusling, ulk havbundssediment, havvand Taartoq 1985 + nej nej Tang, blåmusling AM Citronen Fjord 1993, 1994, 1995 + p.p. p.p Zn, Pb, Cd, Cu, Lav, tang, planter, hornulk, pattedyr faeces Elv- <strong>og</strong> havbundssediment, elv- <strong>og</strong> havvand, jord AM: 3, 4 AM: 1, 2, 34 AM: 5, 6, 32, 33 Skærgården 1990 + nej nej Tang, muslinger, fisk Havbundssediment AM: 7 Mestersvig 1979, + p.p p.p Pb, Zn, Cd, Lav, tang, muslin- Havbunds- <strong>og</strong> elv- AM: 8, 9, 10, 1985, Cu ger, fisk, ringsæl sediment,strand- 11, 12, 18 1986, 1991, 2001 sand Sarfartoq 1987, + p.p. p.p. Rn, 1988, 2000 210 Po, Lav, planter, fersk- Jord AM: 16, 17 210 Pb vands-invertebrater, fjeldørred, rype, landpattedyr Lossepladser ved 2003 + + nej Hg, Cd, Pb, Tang, blåmusling Havbunds- AM Aasiaat, Attu, Nanortalik, Eqalugaarsuit <strong>og</strong> Uunartoq (reference) Cr, Ni sediment Nalunaq 1998, + p.p. nej As, Cd, Co, Lav, tang, blåmusHavbunds- AM (guldminen) 2000, Cr, Cu, Hg, ling, grl. krabbe, sediment 2001, Pb, Zn søpindsvin, havfisk, 2002 fjeldørred (fra elv). Thule Air Base 2002 + + + Zn, Se, Hg, Pb, Ni, Cr, As, Cu, Cd Ivittuut 1982- 1989, 1990, 1992, 1995, 1998, 2001 Maarmorilik 1972- 2002 Godthåbfjord 1980- 1982 Kvanefjeld 1982, 1983, 2001 Tang, brachiopod, snegle, muslinger, søpindsvin, ulk + + + Pb, Zn, Cd Tang, muslinger, rejer, fisk + + + Pb, Zn, Cd Lav, tang, muslinger, rejer, fisk, fugle, + + + Cu, Cd, Pb, Zn, Cr, Fe, Co, As, Br, Rb, Sr, Cs, Ce, Na, LA, Hg, Eu, Th + + + Hg, Se, As, Be, V, Cr, Mn, Fe, Co, Ni, Zn, Rb, Y, Zr, Nb, Mo, Cd, Sb, Ba, Pb, Th, U m. fl. Havbundssediment Havvand, havbunds-sediment AM: 19 AM: 20, 21, 22, 23 Havvand, hav- AM: 24, 25, bunds-sediment 26, 27, 28, 29, sæler 30, 31 Tang, blåmusling AM: 13, 14 Tang, blåmusling, fjeldørred Elvvand, udsivende minevand AM: 15 87
- Page 1 and 2:
Danmarks Miljøundersøgelser Milj
- Page 3 and 4:
Danmarks Miljøundersøgelser Milj
- Page 5 and 6:
Indhold 1 Sammenfatning/ Eqikkaaneq
- Page 7 and 8:
1 Sammenfatning/ Eqikkaaneq/Summary
- Page 9 and 10:
åder (’hot-spots’), som omgive
- Page 11 and 12:
pisortat akuersissuteqarnerminni an
- Page 13 and 14:
The relevant paragraphs of this act
- Page 15 and 16:
2 Indledning Denne rapport er udarb
- Page 17 and 18:
Mineaffald Både gråbjerg (materia
- Page 19 and 20:
3 Lovgivning og internationale regl
- Page 21 and 22:
• anvendelse af køretøjer, entr
- Page 23 and 24:
om der har været aktiviteter i omr
- Page 25 and 26:
HSE betingede spild af brændstof o
- Page 27 and 28:
HSE Påbud Skibstransport Modeltill
- Page 29 and 30:
IUCN’s fredningskategorier 3.2.1
- Page 31 and 32:
Box 1. IUCN’s kategorier af frede
- Page 33 and 34:
Figur 1 Områder fredet af national
- Page 35 and 36:
Figur 3 Fredede områder samt områ
- Page 37 and 38: Figur 5 Fredede områder i det nord
- Page 39 and 40: 3.2.2 Miljøloven Der er i Grønlan
- Page 41 and 42: Kerneområder VI er mulige ( se Box
- Page 43 and 44: Bestemmelser med relation til råst
- Page 45 and 46: anerkendte metoder og niveauer i na
- Page 47 and 48: Undtagelser Gennemgående kilder 4
- Page 49 and 50: • kemisk forurening fra bearbejdn
- Page 51 and 52: Boring på land Boring til havs Oli
- Page 53 and 54: • tiltrækning af rovdyr (ravne,
- Page 55 and 56: Midlertidige aktiviteter Vedvarende
- Page 57 and 58: Forebyggelse af effekter fra vedvar
- Page 59 and 60: Habituering 5.1.2.1 Forebyggelse af
- Page 61 and 62: Spærring af vandreruter Lokalisere
- Page 63 and 64: 3). Kun under særlige uheldige oms
- Page 65 and 66: Udledninger 6 Løsning af konflikte
- Page 67 and 68: Produktionsvand Kroniske olieudslip
- Page 69 and 70: eller i samspil med udledninger fra
- Page 71 and 72: 7 Løsning af konflikter mellem oli
- Page 73 and 74: 8 Samlet vurdering af konflikter og
- Page 75 and 76: Udvinding Kroniske olieudslip Olies
- Page 77 and 78: Ramsaromåder Baggrundsviden Livscy
- Page 79 and 80: Box 3. Naturbeskyttelse på Svalbar
- Page 81 and 82: ’Vigtige biologiske områder’ B
- Page 83 and 84: Box 4. Biologiske beskyttelsesinter
- Page 85 and 86: udføres i overgangszonerne og til
- Page 87: 0 10 km Danmarkshavn Figur 8. Udsni
- Page 91 and 92: Der er desuden foretaget en lang r
- Page 93 and 94: af PAH’er i det grønlandske milj
- Page 95 and 96: Dietz, R., Teilmann, J., Jørgensen
- Page 97 and 98: Mosbech, A., Dietz, R., Boertmann,
- Page 99 and 100: Weise, F.K., Robertson, G.J., Gasto
- Page 101 and 102: 27). DMU’s miljøatlas: http://ww
- Page 103 and 104: Godhavn Distrikt Perdlertut i Nordf
- Page 105 and 106: Faglige rapporter fra DMU/NERI Tech