Råstofaktiviteter og natur - og miljøhensyn i Grønland
Råstofaktiviteter og natur - og miljøhensyn i Grønland
Råstofaktiviteter og natur - og miljøhensyn i Grønland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Udledninger<br />
6 Løsning af konflikter mellem<br />
råstofaktiviteter <strong>og</strong> <strong>miljøhensyn</strong><br />
I dette kapitel ses der på hvordan de væsentligste konflikter mellem<br />
<strong>miljøhensyn</strong>ene <strong>og</strong> råstofaktiviteterne løses <strong>og</strong> kan løses i <strong>Grønland</strong>.<br />
Da miljøpåvirkningerne fra mine- <strong>og</strong> kulbrinteaktiviteter er forskellige<br />
behandles de hver for sig.<br />
6.1 Mineralaktiviteter<br />
Konflikter med <strong>miljøhensyn</strong> i forbindelse med mineralaktiviteter hænger<br />
især sammen med udledninger fra oparbejdning <strong>og</strong> fra udvaskning<br />
fra mineområdet <strong>og</strong> fra mineaffald. I <strong>Grønland</strong> er der <strong>og</strong>så eksempler<br />
på at spildt malm eller deponeret mindre lødig malm har givet anledning<br />
til forurening. Desuden kan visse mekaniske processer give anledning<br />
til støvproduktion <strong>og</strong> dermed følgende forurening af omgivelserne.<br />
Ved Maarmorilik kunne den støvbårne tungmetalforurening<br />
måles ud til 100 km fra minen inden støvudledningen blev begrænset.<br />
Ved kerneboring benyttes forskellige former for borevæske, som sammen<br />
med borespåner skal bortskaffes efter boringen. Boremudder kan<br />
indeholde giftige kemikalier. De benyttede mængder er sammenlignet<br />
med olieboring små, da borets dimensioner er små <strong>og</strong> de dybder der<br />
bores til er begrænsede. RD’s feltregler (Link 12) angiver at der kun må<br />
bruges vand <strong>og</strong> ikke-giftige tilsætningsstoffer som borevæske. Hvis der<br />
skal anvendes mere giftige tilsætningsstoffer, skal de godkendes af RD.<br />
I mange oparbejdningsprocesser anvendes forskellige kemiske forbindelser<br />
eller grundstoffer som kan være mere eller mindre forurenende.<br />
N<strong>og</strong>le er akut giftige mens andre er egentlige miljøgifte der kan ophobes<br />
<strong>og</strong> opkoncentreres i økosystemerne (som tungmetaller). Ved flotationsprocesser<br />
bruges en lang række kemikalier hvoraf n<strong>og</strong>le kan være<br />
giftige, <strong>og</strong> disse kan ende i miljøet ved udledning af spildevand eller<br />
ved deponering af ’tailings’.<br />
Mineaffald indeholder rester af det mineral der brydes, samt andre<br />
mineraler, hvoraf en del kan indeholde tungmetaller. Disse opløses af<br />
omgivende eller nedsivende vand, <strong>og</strong> i visse tilfælde, hvor affaldet<br />
indeholder sulfidforbindelser, fremmes udvaskning <strong>og</strong> opløsning ved<br />
forsuring (hvorunder sulfid iltes til svovlsyre). Vand der siver ud fra<br />
mineanlægget kan <strong>og</strong>så indeholde forhøjede mængder af tungmetaller.<br />
Ved Maarmorilik kunne tungmetaller fra udledning af ’tailings’ på<br />
havbunden spores i havvandet op til 35 km fra minen, <strong>og</strong> blyindholdet<br />
i muslinger nær minen var så højt at man frarådede lokalbefolkningen<br />
at spise dem. Forurening med radioaktive stoffer kan opstå hvor radioaktive<br />
mineraler forekommer sammen med det mineral der brydes<br />
(som f.eks. ved niob-forekomsten i Sarfartoq). Der gives derimod ikke<br />
mulighed for brydning af egentlige radioaktive mineraler i <strong>Grønland</strong>.<br />
Minedrift omfatter energikrævende aktiviteter, som medfører et stort<br />
forbrug af brændstof med deraf følgende luftforurening <strong>og</strong> udled-<br />
63