Forslag til empowerment-initiativer for etniske minoriteter i ... - PMD
Forslag til empowerment-initiativer for etniske minoriteter i ... - PMD
Forslag til empowerment-initiativer for etniske minoriteter i ... - PMD
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> <strong>empowerment</strong>-<strong>initiativer</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> i Danmark<br />
- med henblik på styrkelse af<br />
uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse<br />
Af Projekt medborgere i Danmark,<br />
www.projektmedborger.dk, info@projektmedborger.dk<br />
Med støtte fra Egmont Fonden, 2008
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Indholds<strong>for</strong>tegnelse<br />
Resumé......................................................................................................................... 1<br />
Uddannelse ........................................................................................................... 1<br />
Kriminalitet og <strong>for</strong>ebyggelse ................................................................................. 2<br />
Empowerment-projekter ........................................................................................ 2<br />
Kontakt ................................................................................................................. 3<br />
Kapitel 1. Indledning .................................................................................................... 4<br />
1.1. Baggrunden <strong>for</strong> projektet .................................................................................... 4<br />
1.2. Projektets og rapportens indhold ......................................................................... 5<br />
1.3. Begrebsafklaring ................................................................................................ 7<br />
Kapitel 2. Statistik ...................................................................................................... 10<br />
2.1. Uddannelsesstatistik ......................................................................................... 10<br />
Grundskolen ........................................................................................................ 11<br />
Ungdomsuddannelse ........................................................................................... 12<br />
Videregående uddannelse .................................................................................... 14<br />
Uddannelsesmuligheder, -valg og samfundsmæssige behov ................................ 15<br />
Sammenfatning ................................................................................................... 17<br />
2.2. Kriminalitetsstatistik ........................................................................................ 18<br />
Kriminalitet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> art og dansk/udenlandsk oprindelse ............................... 18<br />
Udvikling i kriminalitet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> national oprindelse 2000-2005 ..................... 20<br />
Kriminalitetshyppighed <strong>for</strong>delt på national oprindelse, alder og køn .................... 20<br />
Kriminalitet efter national oprindelse, alder og social baggrund ........................... 20<br />
Kriminal<strong>for</strong>sorgens klienter med udenlandsk baggrund ....................................... 22<br />
Sammenfatning ................................................................................................... 22<br />
Konklusion .......................................................................................................... 23<br />
Kapitel 3. Ny viden og erfaringer indsamlet i projektet ............................................... 24<br />
3.1. Ny viden om uddannelse .................................................................................. 24<br />
Ulighed i elevers adgang <strong>til</strong> grunduddannelse. ..................................................... 24<br />
Inddragelse af <strong>for</strong>ældre ........................................................................................ 28<br />
Sammenfatning ................................................................................................... 29<br />
3.2. Ny viden om kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse ............................................................ 29<br />
Tilgange <strong>til</strong> kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse blandt <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> ......................... 29<br />
Ungdomskriminalitet og traumatiserede flygtninge ............................................. 31<br />
Evaluering af kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende projekter .............................................. 33<br />
Sammenfatning ................................................................................................... 35<br />
Kapitel 4. Eksempler på projekter <strong>til</strong> inspiration ......................................................... 37<br />
Gadeplan ............................................................................................................. 37<br />
Produktorientering – uddannelse eller arbejde ..................................................... 38<br />
Forældreinddragelse ............................................................................................ 41<br />
Samarbejde på tværs............................................................................................ 43<br />
Professionel udvikling ......................................................................................... 44<br />
Metoder og organisering...................................................................................... 46<br />
Sammenfatning ................................................................................................... 48<br />
Kapitel 5. Brikker <strong>til</strong> <strong>empowerment</strong>-projekter ............................................................. 51<br />
5.1. Et minikatalog .................................................................................................. 51<br />
Igangsættelse af et <strong>empowerment</strong>-projekt ............................................................ 51<br />
Organisering ....................................................................................................... 52<br />
Indhold og metoder ............................................................................................. 53<br />
II
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Voksen – og personalekompetencer ..................................................................... 56<br />
5.2. Eksempler på <strong>empowerment</strong>-projekter.............................................................. 56<br />
5.3. Interessentanalyse ............................................................................................ 60<br />
5.4. Afrunding ......................................................................................................... 62<br />
Litteraturliste .............................................................................................................. 63<br />
Bilag<br />
III
Resumé<br />
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Denne rapport er et <strong>for</strong>studie af eksisterende og nye projekt<strong>initiativer</strong> der kan<br />
skabe bedre uddannelsesresultater og <strong>for</strong>ebygger kriminialitet hos gruppen af<br />
<strong>etniske</strong> minoritetsunge fra ”ikke-vestlige” lande. Rapporten er et afsæt <strong>for</strong> alle<br />
der ønsker at påbegynde <strong>initiativer</strong> <strong>for</strong> at <strong>for</strong>bedre uddannelses- og<br />
kriminalitets<strong>for</strong>holdene <strong>for</strong> denne gruppe af medborgere i samfundet.<br />
I <strong>for</strong>studiet har vi set på, hvad statistikker siger om <strong>etniske</strong> minoritetsunges<br />
uddannelse og kriminalitet. Vi har undersøgt, hvilke <strong>for</strong>klaringer, der ligger<br />
bag statistikken, og endelig har vi set på hvilke projekter, der allerede<br />
eksisterer med henblik på at uddanne og <strong>for</strong>ebygge kriminalitet hos denne<br />
gruppe unge. Denne viden har gjort det muligt <strong>for</strong> os at ops<strong>til</strong>le et minikatalog<br />
af elementer, der kan bidrage <strong>til</strong> bæredygtige <strong>empowerment</strong>-projekter. Til slut i<br />
<strong>for</strong>studiet skitserer vi kort nogle projektideér og overvejelser over hvilke<br />
aktører, der skal inviteres med, når man går i gang med et konkret projekt.<br />
Opsummerende har vi fundet ud af følgende omkring uddannelse, kriminalitet<br />
<strong>for</strong>ebyggelse samt om selvhjælpsprojekter:<br />
• Der er ikke altid muligt udfra statistisk materiale, entydigt at finde<br />
oplysninger om <strong>etniske</strong> minoritetsunge, idet der anvendes <strong>for</strong>skellige<br />
kategoriseringer i statistikker og undersøgelser.<br />
Uddannelse<br />
• I grundskolen opnår gruppen af tosprogede elever gennemsnitligt<br />
dårligere skoleresultater end <strong>etniske</strong> danske elever.<br />
• Videre i ungdomsuddannelserne er der de sidste 10 år sket en markant<br />
<strong>for</strong>bedring i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong>, hvor stor en andel af gruppen af <strong>etniske</strong><br />
minoritetsunge, der går i gang med og gennemfører en<br />
ungdomsuddannelse. For danske unge var tallet på unge, der gik i<br />
gang med en ungdomsuddannelse i 2003/04 på 74 pct, mens den <strong>for</strong><br />
gruppen af indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande var<br />
steget <strong>til</strong> henholdsvis 53 og 71 pct.<br />
• Udviklingen er især positiv på de gymnasiale uddannelser, hvor<br />
gennemførelsesprocenten er steget voldsomt. For gruppen af tyrkiske<br />
unge er der i 2005 fx 40 pct. af pigerne og 22 pct af drengene, der<br />
gennemførte en gymnasial uddannelse <strong>til</strong> sammenligning med fire år<br />
tidligere, hvor tallene var henholdsvis 23 pct <strong>for</strong> pigerne og 7 pct <strong>for</strong><br />
drengene.<br />
• På trods af den positive udvikling, er der stadig en stor gruppe af unge<br />
med etnisk minoritetsbaggrund, der opnår et betydeligt lavere<br />
uddannelsesniveau end <strong>etniske</strong> danske unge. Et signal herom er de lave<br />
gennemførelsesprocenter især <strong>for</strong> drenge med etnisk<br />
minoritetsbaggrund på erhvervsuddannelserne. Tal fra 2005 viser, at<br />
mens 67 pct. af drengene med etnisk dansk baggrund gennemført<br />
grund<strong>for</strong>løbet var tallet <strong>for</strong> <strong>etniske</strong> minoritetsdrenge helt nede på 46<br />
pct.<br />
1
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
• Vidensindsamling fra <strong>for</strong>skere og praktikere afdækker, at der er flere<br />
<strong>for</strong>klaringer på de dårligere skoleresultater og lavere<br />
gennemførselsprocenter. En af <strong>for</strong>klaringerne er, at de unge hverken i<br />
folkeskolen eller i ungdomsuddannelserne får en <strong>til</strong>strækkelig<br />
undervisning i dansk som andetsprog, hvilket giver dem sproglige<br />
problemer, der <strong>for</strong>følger dem gennem hele uddannelsessystemet. Når<br />
man har dansk som andetsprog har man også et andet modersmål end<br />
dansk. Dette <strong>for</strong>hold ignoreres helt i det offentlige uddannelsessystem,<br />
hvilket både har læringsmæssige og identitetsmæssige konsekvenser.<br />
Samtidig er de dårlige skoleresultater og gennemførselsprocenter<br />
<strong>til</strong>syneladende <strong>for</strong>bundet med, at især drengene reagerer på, at de ikke<br />
føler sig repræsenteret af de værdier, der præger skolen/ungdomsuddannelserne.<br />
• Fokus har hid<strong>til</strong> primært været på at s<strong>til</strong>le krav <strong>til</strong> de unge om at blive<br />
parat <strong>til</strong> uddannelserne, som de nu engang ser ud – <strong>til</strong> trods <strong>for</strong> at<br />
statistikken viser, at det ikke fungerer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> dele af gruppen af<br />
<strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>. Forskning peger på at lige såvel, som der er behov<br />
<strong>for</strong>, at de unge gør sig parate <strong>til</strong> uddannelserne, er der behov <strong>for</strong>, at<br />
uddannelsesinstitutionerne udvikler og indretter sig i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de<br />
enkelte unge.<br />
Kriminalitet og <strong>for</strong>ebyggelse<br />
• Et kig ind i kriminalitetsstatistikkerne viser, at kriminalitetsniveauet <strong>for</strong><br />
indvandrere målt i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> niveauet <strong>for</strong> hele befolkningen er faldet<br />
siden 2000. Statistikken viser også, at når der korrigeres <strong>for</strong><br />
socioøkonimisk <strong>til</strong>hørs<strong>for</strong>hold falder kriminalitetsindekset <strong>for</strong> mænd<br />
med udenlandsk oprindelse, så det <strong>til</strong>nærmelsesvis er på samme niveau<br />
som kriminalitetsniveauet <strong>for</strong> mænd af etnisk dansk oprindelse. Et<br />
overraskende <strong>for</strong>hold i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> det mediebillede, der tegnes af<br />
gruppen af indvandrere og især af gruppen af unge mænd med etnisk<br />
minoritetsbaggrund.<br />
• Det der kendetegner velfungerende projekter, der retter sig mod <strong>etniske</strong><br />
minoritetsdrenge, der er kommet ud i kriminalitet er indsatser på<br />
gadeplan, projekter der er produktorienterede dvs. er rettet mod et<br />
konkret <strong>for</strong>mål fx i <strong>for</strong>m af fritidsarbejde eller uddannelse. Det er<br />
endvidere, at projektet skal være helhedsorienteret i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de unges<br />
liv samt at <strong>for</strong>ældre og vennegruppe skal inddrages. Der kan være brug<br />
<strong>for</strong> konsekvens og faste rammer i voksenkontakten og det er afgørende<br />
at indsatsen bygger på dialog med de unge. I den sammenhæng er<br />
medarbejdernes kompetencer afgørende og her spiller både sproglige,<br />
kulturelle og religiøse kompetencer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de unges egne erfaringer<br />
en afgørende rolle. Der<strong>for</strong> kan tosprogede medarbejdere være en <strong>for</strong>del.<br />
Empowerment-projekter<br />
• Det har været langt lettere at finde projekter, der <strong>for</strong>holder sig <strong>til</strong><br />
relationsudvikling og adfærdsregulering end egentlig uddannelse af<br />
unge med etnisk minoritetsbaggrund, det er gået dårligt <strong>for</strong> i skole- og<br />
uddannelsessystemet og som enten er på vej ind i eller allerede er<br />
2
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
involveret i kriminalitet. Det finder vi tankevækkende og konkluderer, at<br />
det understreger behovet <strong>for</strong> projekter på uddannelsesområdet. Vi ser<br />
projekter <strong>for</strong> os, hvor unge mænd med minoritetsbaggrund gennem<br />
<strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> uddannelses<strong>til</strong>tag, får selv<strong>til</strong>lid som medborgere<br />
gennem udvikling af en faglig ballast, der gør det muligt <strong>for</strong> dem at gå i<br />
gang med og gennemføre en uddannelse.<br />
• På baggrund af den viden vi har indsamlet, ops<strong>til</strong>ler vi et minikatalog<br />
med ”brikker” <strong>til</strong> <strong>empowerment</strong>-projekter i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> igangsættelse,<br />
organisering, indhold og metoder samt behov <strong>for</strong> voksen- og<br />
personalekompetencer.<br />
• Vi skitserer 6 projektideer <strong>til</strong> videreudvikling. Ideerne udelukker ikke<br />
hinanden, men er <strong>for</strong>skellige <strong>til</strong>gange <strong>til</strong>, hvordan vi og andre på<br />
<strong>for</strong>skellige niveauer kan <strong>for</strong>holde os <strong>til</strong> de unges samlede livssituation<br />
med uddannelse og kriminalitet <strong>for</strong> øje. Det drejer sig om<br />
1) Udvikling af lokale vejlednings- og uddannelsescentre.<br />
2) Udvikling af lokale, regionale og evt. nationale uddannelses- og<br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelses barometre.<br />
3) Registrering og documentaiton af racistisk og kulturel<br />
diskrimination af <strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
4) Etablering af en tænketank der debaterer uddannelse og<br />
kriminalitet blandt <strong>etniske</strong> minoritetsunge i et bredere<br />
samfundsmæssigt perspektiv.<br />
5) En målrettet og langsigtet image kampagne <strong>for</strong> at ændre<br />
samfundets billede af de unge, og de unges selvopfattelse,<br />
baseret på de faktuelle <strong>for</strong>hold og ikke på <strong>for</strong>domme.<br />
6) Etablering af en interesseorganisation der arbejder <strong>for</strong> en<br />
koordineret indsats <strong>for</strong> uddannelsesfremme og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse<br />
blandt <strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
• Til slut har vi lavet en interessentanalyse, hvor vi ops<strong>til</strong>ler en bruttoliste<br />
over de aktører, vi gennem dette <strong>for</strong>studie er blevet opmærksomme på<br />
kan spille en rolle i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> et <strong>empowerment</strong>-projekter af den<br />
karakter, vi har skitseret oven<strong>for</strong>.<br />
Kontakt<br />
Kontakt <strong>til</strong> projektgruppen kan ske på info@projektmedborger.dk.<br />
Projektgruppen har bestået af Hiba Osman (<strong>for</strong>kvinde), Fatima Andersen<br />
(kasserer), Stine Høxbroe, Saida Andresen, Mohammad Attia, Jannie S.<br />
Nielsen, Peter Ali Nocolaisen og Zahid Abdullah.<br />
3
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Kapitel 1. Indledning<br />
Denne rapport er opsamling på tredje fase af et længerevarende projekt med<br />
titlen: ”Uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse, <strong>empowerment</strong>-<strong>initiativer</strong> i<br />
Danmark”<br />
Projektet er igangsat af en gruppe bestående af ti personer, som i efteråret<br />
2006 stiftede en <strong>for</strong>ening med navnet: Projekt Medborgere i Danmark.<br />
Foreningens <strong>for</strong>mål er at igangsætte <strong>initiativer</strong>, som skal styrke og mobilisere<br />
den <strong>etniske</strong> minoritetsgruppe i Danmark gennem egne og almene ressourcer<br />
og netværk.<br />
1.1. Baggrunden <strong>for</strong> projektet<br />
Baggrunden <strong>for</strong> <strong>for</strong>eningen (projektgruppen) og projektet er, at den gruppe af<br />
medborgere som i dag karakteriseres som indvandrere eller <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong><br />
står over <strong>for</strong> markante samfundsmæssige ud<strong>for</strong>dringer af social og<br />
uddannelsesmæssig karakter. De fleste af projektgruppens medlemmer<br />
<strong>til</strong>hører selv <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>. Fælles <strong>for</strong> projektgruppen er, at vi opfatter<br />
indvandrergruppen i det danske samfund som en ressourcefuld gruppe som<br />
ved egen og samfundets hjælp kan bidrage mere <strong>til</strong> både sig selv og <strong>til</strong><br />
samfundet end <strong>til</strong>fældet er i dag. Den proces vil vi som initiativtagerne bag<br />
projektet gerne bidrage <strong>til</strong> med de ressourcer, vi selv besidder.<br />
Vores udgangspunkt er et konstruktivistisk syn på medborgerskab, hvor vi<br />
<strong>for</strong>står udvikling af medborgerskabskompetencer som noget, der aktivt bygges<br />
op i interaktioner mellem samfundet og dets borgere. Det sker fx via styrkelse<br />
af de <strong>for</strong>skellige samfundsgrupper og styrkelser af det multikulturelle samfund<br />
gennem mobilisering af de eksisterende (men ofte skjulte) ressourcer, der<br />
ligger hos <strong>for</strong>skellige samfundsgrupper.<br />
Vi mener, at den <strong>etniske</strong> minoritetsgruppes ressourcer blandt andet ligger i<br />
deres sprog, traditioner og kultur. Dette har desværre været en fraværende<br />
dimension blandt såvel mange samfunds<strong>for</strong>skere, politikere som blandt de<br />
<strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> selv.<br />
Projektgruppens udgangspunkt er også, at vi ser det som en <strong>for</strong>udsætning <strong>for</strong><br />
at <strong>etniske</strong> minoritetsgrupper kan bidrage konstruktivt <strong>til</strong> egen fremtid og <strong>til</strong><br />
samfundet generelt, at man trives som medborger. Dårligere<br />
uddannelsesfrekvens og højere kriminalitets-frekvens blandt <strong>etniske</strong><br />
minoritetsunge er udtryk <strong>for</strong>, at der er grupper i samfundet, der i dag ikke<br />
trives som medborgere.<br />
Vi har udvalgt uddannelse og kriminalitet som indsatsområder på baggund af<br />
følgende: Vi lever i et videns- og servicebaseret samfund, hvor uddannelse er<br />
nøglen <strong>til</strong> basale samfundsmæssige færdigheder og <strong>til</strong> at opnå <strong>for</strong>ståelse og<br />
respekt som medborger samt <strong>for</strong> at varetage egne interesser. Uddannelse er en<br />
essentiel faktor i <strong>for</strong>bindelse med arbejdsmarkedet. Uvidenhed og mangel på<br />
uddannelse skaber myter, utryghed og undertrykkelse, der<strong>for</strong> har vi i<br />
4
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
projektgruppen valgt at fokusere på, hvordan gruppen kan arbejde mere<br />
målrettet med at styrke uddannelse i egne rækker.<br />
Kriminalitet er naturligvis en tragedie især <strong>for</strong> de unge selv der havner i det og<br />
<strong>for</strong> deres familier. Det påvirker den unges <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> eksempelvis mulighed <strong>for</strong><br />
uddannelse og senere beskæftigelse på arbejdsmarkedet. Samtidig skaber det<br />
utryghed og et dårligt billede (og selvbillede) af indvandrergruppen i<br />
samfundet. Kriminalitet blandt unge med etnisk minoritetsbaggrund påvirker<br />
det danske samfunds syn på gruppen af indvandrere negativt, og s<strong>til</strong>ler der<strong>for</strong><br />
hele denne gruppe i en svær position. Der<strong>for</strong> har projektgruppen også<br />
besluttet at fokusere på, hvordan gruppen af indvandrere kan arbejde<br />
målrettet med kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse.<br />
Mange andre mulige indsatsområder har været diskuteret i projektgruppen<br />
såsom samhørighed, ældre, børn, helbred, identitet, arbejdsmarked osv. Men<br />
vi har altså valgt, at uddannelse og kriminalitet er to tæt relaterede og centrale<br />
områder, hvor <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> har brug <strong>for</strong>, at der sker en positiv<br />
udvikling. I særdeleshed har gruppen af <strong>etniske</strong> minoritetsunge med<br />
muslimsk baggund siden 2001 oplevet et øget pres på muslimer som gruppe<br />
både i vores hverdag og i medierne. Et pres som har brug <strong>for</strong> modbilleder og<br />
positive <strong>til</strong>tag. Vi mener, at der er brug <strong>for</strong> en udvikling, så de ca. 6 pct. af<br />
befolkningen, der i de officielle statistikker i dag karakteriseres som<br />
indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande, fremover ikke skiller sig<br />
ud som dårligere uddannede og mere kriminelle, hvilket er det gængse billede,<br />
vi oplever, der tegnes af gruppen i dag.<br />
Vi ønsker at sætte fokus på uddannelse som et af de strukturelle <strong>for</strong>hold, der<br />
har afgørende indflydelse på om <strong>for</strong>skellige minoritetsgrupper kan blive<br />
økonomisk og socialt integreret i samfundet, eller om de bliver mere udsatte -<br />
herunder <strong>for</strong> kriminalitet.<br />
Valget af uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse som projektets<br />
indsatsområder er desuden motiveret af, at disse er koncensusområder som<br />
alle vil være enige om, at der er behov <strong>for</strong> at styrke.<br />
1.2. Projektets og rapportens indhold<br />
Forud <strong>for</strong> denne afrapportering har projektet gennemløbet tre faser. I fase et og<br />
to etablerede projektgruppen en <strong>for</strong>ening og udviklede konceptet <strong>for</strong> projektet.<br />
Vi afgrænsede os <strong>til</strong> at se på uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse og<br />
besluttede, at der var behov <strong>for</strong> at søge midler <strong>til</strong> at gennemføre et seriøst<br />
<strong>for</strong>studie, som kunne danne basis <strong>for</strong> de valg, vi vil tage i <strong>for</strong>bindelse med<br />
igangsættelse af konkrete <strong>empowerment</strong>-projekter. Vi søgte der<strong>for</strong>, som fase<br />
tre, Egmont Fonden om støtte <strong>til</strong> et <strong>for</strong>studie af et års varighed. (Se evt.<br />
projektbeskrivelse i bilag 1). Bevillingen fra Egmont Fonden har muliggjort de<br />
aktiviteter og resultater, der er kommet ud af fase tre i projektet. Ifølge<br />
projektplanen indebærer de kommende faser henholdsvis igangsættelse og<br />
gennemførelse af 2-4 årige <strong>empowerment</strong>-projekter i samarbejde med andre<br />
partnere samt (løbende og) <strong>til</strong> slut en evaluering af det hidtidige projekt og<br />
<strong>til</strong>rettelæggelse af det videre arbejde.<br />
5
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Formålet er at komme med realistiske anbefalinger og ideer <strong>til</strong>, hvordan<br />
gruppen af <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> – herunder os selv - kan mobilisere os <strong>for</strong> at<br />
styrke uddannelse og mindske kriminaliteten blandt <strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
Den tredje fase af projektet, som <strong>for</strong>midles i denne rapport har der<strong>for</strong> bestået i<br />
et <strong>for</strong>studie, som har handlet om tre ting.<br />
For det første har det handlet om, at få mere viden om omfanget og karakteren<br />
af de problemer gruppen af <strong>etniske</strong> minoritetsunge står over<strong>for</strong>, hvad angår<br />
uddannelse og kriminalitet. For det andet har det handlet om at bruge den ny<br />
viden <strong>til</strong> at få svar på, hvilke <strong>empowerment</strong>-projekter, der er brug <strong>for</strong>. Hvad<br />
karakteriserer de projekter, der skaber bedre uddannelsesmuligheder og<br />
mindsker risikoen <strong>for</strong> at de unge kommer ud i kriminalitet? For det tredje har<br />
<strong>for</strong>studiet handlet om at give os kontakt <strong>til</strong> ressourcepersoner og andre med<br />
interesse <strong>for</strong> netop uddannelse og kriminalitet blandt unge med<br />
indvandrerbaggrund. Vi har blandt andet søgt kontakter i den <strong>etniske</strong><br />
minoritetsbefolkning, i <strong>for</strong>skningsmiljøet og i offentlige instanser som fx<br />
kommunerne. Det er kontakter, som kan føre <strong>til</strong> netværk og partnerskaber,<br />
som vi mener, er en <strong>for</strong>udsætning <strong>for</strong> at søsætte bæredygtige <strong>empowerment</strong>projekter.<br />
Viden om omfanget og karakteren af problemer med uddannelse og<br />
kriminalitet har vi dels søgt ved at samle statistisk materiale på området og<br />
dels ved at gå i dialog med <strong>for</strong>skere og praktikere, der arbejder med de to<br />
områder. Forskerne såvel som praktikerne har vi inviteret <strong>til</strong> et seminar i<br />
november 2007 (Se evt. invitation og program i bilag 2). Derudover har vi<br />
suppleret vores indsamling af viden via litteratur og søgning efter andres<br />
projekterfaringer på internettet.<br />
I kapitel 1 præsenterer vi baggrunden <strong>for</strong> projektet, dets indhold samt<br />
skitserer de begrebsdiskussioner, vi har haft i projektgruppen.<br />
I kapitel 2 i denne rapport præsenterer vi i hovedtræk de statistiske<br />
oplysninger vi har fundet frem <strong>til</strong> på henholdsvis uddannelsesområdet og det<br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende område.<br />
I kapitel 3 præsenterer vi den <strong>for</strong>skningsbaserede viden, vi har stiftet<br />
bekendtskab med i projekt<strong>for</strong>løbet.<br />
I kapitel 4 præsenterer vi de projekter, vi har fundet inspirerende i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
udvikling af <strong>empowerment</strong>-projekter.<br />
I kapitel 5 samler vi op på den viden, vi har indsamlet i projektet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong>,<br />
hvad der karakteriserer de projekter, der styrker de unges<br />
uddannelsesmuligheder og mindsker risikoen <strong>for</strong> at komme ud i kriminalitet.<br />
Der præsenteres et minikatalog med de elementer, vi finder centrale, og gives<br />
enkelte eksempler på, hvordan vi <strong>for</strong>es<strong>til</strong>ler os rammen <strong>for</strong> et <strong>empowerment</strong>projekt.<br />
Til sidst har vi gjort os nogle overvejelser i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> hvem, der skal<br />
medtænkes som interessenter, og dermed mulige samarbejdspartnere, når<br />
man går i gang med et konkret projekt inden<strong>for</strong> uddannelse og<br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse.<br />
Det er vigtigt at understrege, at rapporten ikke er en evaluering af <strong>initiativer</strong> og<br />
rapporter eller et fagligt bidrag <strong>til</strong> arbejdet med uddannelse og kriminalitets-<br />
6
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
<strong>for</strong>ebyggelse. Den er en afklaring <strong>for</strong> os af hvilke <strong>initiativer</strong>, der allerede findes,<br />
samt behov og muligheder i relation <strong>til</strong> <strong>empowerment</strong>-<strong>initiativer</strong>. Intentionen<br />
har været at give det <strong>for</strong>tsatte arbejde i <strong>for</strong>eningen et solidt fundament, som<br />
ifølge planen indebærer igangsættelse af et eller flere konkrete projekter.<br />
Derudover har det været intentionen at inspirere og styrke andre, der har<br />
tanker om at gå i gang med <strong>empowerment</strong>-projekter.<br />
Rapporten er blevet <strong>til</strong> i et <strong>for</strong>løb, hvor projektgruppen <strong>for</strong> en periode delte sig i<br />
to arbejdsgrupper, der indsamlede materiale om henholdsvis kriminalitet og<br />
kriminalitets<strong>for</strong>byggende <strong>initiativer</strong> samt uddannelse. Afslutningsvis har vi<br />
fået konsulentfirmaet Complexitet <strong>til</strong> at samle de to rapporter <strong>til</strong> et produkt.<br />
1.3. Begrebsafklaring<br />
Undervejs i <strong>for</strong>løbet har projektgruppen haft diskussioner om, hvilke begreber<br />
vi bruger og hvor<strong>for</strong>. Det ene centrale begreb er den gruppering af medborgere<br />
i Danmark, som vi allerede i indledningen taler om som indvandrere, unge<br />
med indvandrerbaggrund, de <strong>etniske</strong> minoritets-grupper, <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong><br />
osv. Det andet begreb er <strong>empowerment</strong>, selvhjælp og selvhjælpsprojekter.<br />
Vi vil ikke her udfolde diskussionerne, men understrege, at det er vigtigt at<br />
tage sådanne diskussioner, når man går i gang med at ville hjælpe sig selv og<br />
andre. Det er vigtigt <strong>for</strong> den <strong>for</strong>ståelse, man taler sig ind i og dermed <strong>for</strong> de<br />
løsninger, man peger på.<br />
I kapitel 2, hvor vi har indsamlet statistiske data, bruger vi fx de begreber, der<br />
anvendes af Danmarks Statistik, Undervisningsministeriet og Ministeriet <strong>for</strong><br />
Flygtninge, Indvandrere og Integration. Her defineres indvandrere som<br />
personer bosiddende i Danmark som selv eller hvis <strong>for</strong>ældre er <strong>til</strong>flyttet fra<br />
”tredjelande” eller ”ikke-vestlige” lande. Definition af en indvandrer,<br />
efterkommer og dansker er ifølge Integrationsministeriet: ”En person er<br />
dansker, hvis mindst én af <strong>for</strong>ældrene både er dansk statsborger og født i<br />
Danmark.” (Integrationsministeriet 2005). Det har således ikke betydning, om<br />
personen selv er dansk statsborger eller født i Danmark. Hvis personen ikke er<br />
dansker, er den pågældende 1) indvandrer, hvis personen er født i udlandet 2)<br />
efterkommer, hvis personen er født i Danmark. Hvis der ikke findes<br />
oplysninger om <strong>for</strong>ældrene, er personen dansker, hvis den pågældende er<br />
dansk statsborger og født i Danmark. Personen er indvandrer, hvis den<br />
pågældende er født i udlandet, og personen er efterkommer, hvis den<br />
pågældende er udenlandsk statsborger født i Danmark.<br />
Vi har i et vist omfang været nødt <strong>til</strong> at anvende den terminologi og sprogbrug,<br />
der er anvendt i de kilder, vi har refereret. Det kan ikke være anderledes. Den<br />
gruppe, vi gerne vil styrke i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> bedre uddannelse og<br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse, kan karakteriseres som indvandrere og efterkommere<br />
fra 3. lande (lande uden <strong>for</strong> Europa), og som ofte skiller sig ud fra<br />
majoriteten ved hår- og hudfarve, navn og kultur. Ofte er der således tale om<br />
3. lande hvor majoriteten har muslimsk baggund. Unge med disse<br />
karakteristika viser sig at være meget udsatte i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> ikke at kunne opnå<br />
uddannelse på lige fod med andre befolkningsgrupper, og som konsekvens<br />
heraf også mere udsatte <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> eksklusion og dermed <strong>for</strong> at<br />
komme ind i kriminalitet. Denne gruppe unge har der<strong>for</strong> særligt brug <strong>for</strong> at<br />
7
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
styrke deres egen position som medborgere gennem positive <strong>initiativer</strong>.<br />
Imidlertid kategoriserer ikke alle statistikker gruppen af <strong>etniske</strong><br />
minoritetsunge, som vi er særligt interesserede i, hvilket betyder, at vi har<br />
måttet manøvrere rundt i de grupperinger, som i statistiske opgørelser,<br />
<strong>for</strong>skning osv. indbefatter denne gruppe af unge.<br />
Indvandrere, efterkommere og udlændinge er særlig brugt af Danmarks<br />
Statistik og Integrationsministeriet, mens faglitteraturen oftere taler om<br />
<strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> eller tosprogede børn og unge. Etniske <strong>minoriteter</strong> er<br />
<strong>for</strong>bundet med minoritets<strong>for</strong>skningen og tosprogede børn og unge (elever) er<br />
<strong>for</strong>bundet med pædagogisk <strong>for</strong>skning, hvor tosprogethed hænger sammen med<br />
en elevgruppe, som ofte har indvandrerbaggrund, og som der<strong>for</strong> taler og<br />
bruger flere sprog, og der<strong>for</strong> har brug <strong>for</strong> et pædagogisk <strong>til</strong>bud, der tager højde<br />
<strong>for</strong> tosprogetheden. Tosprogethed bruges der<strong>for</strong> ofte i uddannelsessektoren<br />
uden at dette dog i praksis afspejler begrebets oprindelige <strong>for</strong>bundethed med<br />
<strong>til</strong>bud om tosproget undervisning.<br />
I andre sammenhænge møder man betegnelserne danskere og nydanskere.<br />
Vi har i projektgruppen, udfra diskussionen i fagkredse fundet, at den<br />
terminologi der ligger tættest på den gruppe, vi undersøger, er unge med<br />
etnisk minoritetsbaggrund eller <strong>etniske</strong> minoritetsunge – modsat fx unge<br />
med anden etnisk baggrund end dansk, <strong>for</strong>di der i det sidste ligger en negativ<br />
opdeling i ”dem og os”, som peger væk fra medborgerskab. Vi har i mangel af<br />
bedre, brugt denne terminologi selvom også etnicitet er en uheldig<br />
kategorisering og gøre sig ikke helt fri af ”dem og os” opdelingen. Implicit<br />
gælder det at de <strong>etniske</strong> minoritetsunge der omtales i denne rapport har<br />
baggrund i ikke-vestlige lande.<br />
Når projektgruppen taler om <strong>empowerment</strong>-projekt er det ikke udtryk <strong>for</strong> at<br />
problemet og dermed ansvaret kun er de unges og deres <strong>for</strong>ældres.<br />
Selvhjælp/<strong>empowerment</strong> (som vi her har valgt at bruge i flæng) er heller ikke<br />
ensbetydende med, at vi mener ændringerne kan gennemføres som<br />
selvfinansiering eller afsondring af gruppen. Det er også et samfundsproblem –<br />
og ansvar. Der<strong>for</strong> engagerer projektgruppen sig i det. Selvhjælp er i den<br />
betydning, vi bruger det, lig med styrkelse af de unge jf. det engelske ord<br />
”<strong>empowerment</strong>”. Etniske minoritetsgrupper får, så vidt vi har erfaret, ikke en<br />
positiv identitet og selvfølelse <strong>for</strong>ærende i det danske samfund – der skal i<br />
stigende grad arbejdes <strong>for</strong> den.<br />
Alle samfund har inklusions- og eksklusionsmekanismer, også samfund som<br />
ikke er totalitære eller autoritære. I demokratiske og åbne samfund er<br />
metoderne meget mere sub<strong>til</strong>e og humane, men de er der. Nogle gange er de<br />
eksplicit <strong>for</strong>muleret, og andre gange er de blot en implicit del af<br />
samfundsreguleringen, hvilket ikke gør det nemmere at <strong>for</strong>holde sig <strong>til</strong> <strong>for</strong> den<br />
enkelte unge. Selvhjælp og <strong>empowerment</strong> kan der<strong>for</strong> i dette projekt <strong>for</strong>stås<br />
som <strong>initiativer</strong>, der skaber identitet og selvværd <strong>for</strong> en befolkningsgruppe på<br />
en måde, der styrker dem som medborgere – bl.a. ved at de som gruppe tager<br />
<strong>initiativer</strong>, hvorigennem de kommer <strong>til</strong> at opnå f.eks uddannelse på lige fod<br />
med andre befolkningsgrupper. I denne rapport betyder selvhjælp og<br />
<strong>empowerment</strong>, at <strong>initiativer</strong>ne udspringer af gruppens egne problem- og<br />
behov<strong>for</strong>muleringer. Det har været vores drivkraft i projektet.<br />
8
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Vores begrebsdiskussioner er ikke afsluttet. Det væsentlige er at tage debatten<br />
med os selv, projektpartnere og netværk, da de begreber vi vælger, som nævnt<br />
implicit eller eksplicit er med <strong>til</strong> <strong>for</strong>me de løsninger, vi peger på.<br />
9
Kapitel 2. Statistik<br />
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Indledningsvis har vi i projekgruppen haft brug <strong>for</strong> at få mere viden om<br />
omfanget og karakteren af de problemer, der vedrører gruppen af <strong>etniske</strong><br />
minoritetsunge, hvad angår uddannelse og kriminalitet. Der<strong>for</strong> har vi fundet<br />
statistisk materiale frem, der har givet os et vist overblik over området. Inden<br />
vi dykker ned i de to områder, præsenterer vi kort nogle data, der har vist os<br />
noget om, hvor stor en del af befolkningen i Danmark, der hører <strong>til</strong> gruppen af<br />
indvandrere- og efterkommere fra ikke-vestlige lande. De fleste data har vi fra<br />
Danmarks Statistik samt Tal og Fakta fra Integrationsministeriet.<br />
Den 1. januar 2007 boede der i alt 330.525 indvandrere og efterkommere fra<br />
ikke-vestlige lande i Danmark. Det svarer <strong>til</strong> 6.1. pct. af befolkningen. Generelt<br />
bor der flest indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande i og omkring<br />
Danmarks største byer. I Københavns kommune er andelen på 13.9 pct. I<br />
både Ishøj, Albertslund og Brøndby kommune er andelen af indvandrere og<br />
efterkommere fra ikke-vestlige lande på over 20 procent.<br />
En væsentlig andel af indvandrerne i Danmark (og her ses der samlet på<br />
indvandrere fra vestlige – og ikke vestlige lande) er mellem 25 og 44 år (45<br />
pct.), hvilket er meget mere end denne aldersgruppes andel blandt danskere.<br />
Samtidig er den procentvise andel af indvandrere, henholdsvis unge under 14<br />
og ældre over 55, langt mindre end <strong>for</strong> gruppen af danskere. Omvendt er<br />
billedet når vi ser på efterkommernes alder. Hovedparten af efterkommerne er<br />
i dag mellem 0-14 år. Ud af 116.798 efterkommere var 78.682 under 15 år<br />
gamle per 1. januar 2007 svarende <strong>til</strong> 76 pct. I de kommende år vil antallet af<br />
efterkommere i ungdomsårgangene der<strong>for</strong> stige markant.<br />
Andelen af indvandrere og efterkommere fra ikke vestlige lande <strong>for</strong>ventes at<br />
stige <strong>til</strong> 7.1 procent i 2017 og <strong>til</strong> 9,1 procent i 2050. Den årlige indvandring af<br />
personer fra ikke-vestlige lande <strong>for</strong>udsættes at være 12.500 personer i hele<br />
perioden, mens den årlige indvandring af efterkommere fra ikke–vestlige lande<br />
<strong>for</strong>udsættes at stige fra 1.250 i 2007 <strong>til</strong> 2.000 i 2030, hvorefter niveauet vil<br />
være konstant.<br />
Den største gruppe af indvandrere og efterkommere i Danmark er fra Tyrkiet<br />
og Irak. 1. januar 2007 var der 56.140 tyrkiske og 27.370 irakiske<br />
indvandrere og efterkommere (svarende <strong>til</strong> henholdsvis 12 pct. og <strong>til</strong> 5.7 pct. af<br />
den samlede gruppe) i Danmark. Tredje og fjerdestørst er gruppen af<br />
indvandrere og efterkommere er fra henholdsvis Tyskland og Libanon.<br />
For mere in<strong>for</strong>mation om befolkningsstatistik se i bilag 6.<br />
2.1. Uddannelsesstatistik<br />
Nedenstående tabel viser i grove træk institutions- og uddannelsessystemet i<br />
Danmark, som det tegner sig fra vuggestue op <strong>til</strong> de videregående<br />
uddannelser. På grund af vores fokus på unge med etnisk minoritetsbaggrund,<br />
prioriterer vi især data omkring ungdomsuddannelserne. Data fra grundskolen<br />
kan imidlertid også være med <strong>til</strong> at give et billede af, hvor<strong>for</strong> det går, som det<br />
10
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
går, ligesom det er interessant at se, hvor mange unge med ikke-vestlig<br />
indvandrerbaggrund, der tager en videregående uddannelse.<br />
Alder (ca.) 0-3 år 3-6 år 6-15 år 16-18 år 19-24 år<br />
Institution Vugge- Børnehave Grundskole Ungdomsudd. Videregående<br />
stue<br />
uddannelser<br />
Muligheder Kom. Kom. Folkeskolen EUD* KVU*<br />
GUU MVU*<br />
Priv Priv Fri- & Privatskoler LVU*<br />
GUU: Gymnasielale ungdomsuddannelser, EUD: Erhvervsuddannelser. KVU: kort videregående uddannelse, MVU:<br />
mellemlang videregående uddannelse, LVU: lang videregående uddannelse<br />
*) Kompetencegivende uddannelse, hvorefter den studerende er kvalificeret <strong>til</strong> arbejdsmarkedet.<br />
I <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> gruppen af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig<br />
baggrund har vi fundet følgende nøgletal fra 2005:<br />
• Gruppens søgning <strong>til</strong> vuggestuer og børnehaver er 51 pct, mod 59 pct<br />
<strong>for</strong> landet som helhed.<br />
• Gruppens søgning i grundskolen er på knap 60.000 som er 10 pct af<br />
folkeskoleeleverne.<br />
• Gruppens søgning <strong>til</strong> ungdomsuddannelserne er 3 pct lavere, 71 pct<br />
mod samlet gennemsnit på 74 pct.<br />
• Gruppens søgning <strong>til</strong> videregående uddannelser er 6 pct lavere, 27 pct<br />
mod samlet gennemsnit på 33 pct. Nye beregninger på<br />
uddannelsesadfærden i 2005 viser, at 44% af den samlede<br />
ungdomsårgang vil opnå en videregående uddannelse. (Tal der taler,<br />
Uddannelsesnøgletal, 2007)<br />
• I 2004/05 var ca. 5.200 unge med indvandrerbaggrund fra ikke-vestlige<br />
lande i gang med en lang videregående uddannelse. Størstedelen af den<br />
gruppe der er i gang med en lang videregående uddannelse er<br />
indvandret efter, at de er fyldt 18 år (Tal og Fakta. INM 2006. side 18.)<br />
Hvad angår søgning <strong>til</strong> de <strong>for</strong>skellige institutionstyper og uddannelser var der i<br />
2005-tal ikke særlig stor <strong>for</strong>skel på gennemsnittet af befolkningen og <strong>for</strong><br />
gruppen af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig baggrund som<br />
helhed. Det viser der sig derimod at være, når vi går ind og ser på<br />
skoleresultater og frafald.<br />
Grundskolen<br />
Stigningen i antallet af indvandrere og efterkommere har blandt andet betydet,<br />
at tosprogede folkeskoleelever, dvs. elever, der har et andet modersmål end<br />
dansk, er steget. I skoleåret 2004/2005 var 59.382 elever tosprogede,<br />
svarende <strong>til</strong> 9,9 pct. af det samlede elevtal på i alt 599.040 elever. Til<br />
sammenligning var antallet af tosprogede elever 30.587 i skoleåret 1994/1995,<br />
svarende <strong>til</strong> 6,0 pct. af eleverne i folkeskolen. Siden 1994/1995 har den<br />
gennemsnitlige årlige vækst i antallet af tosprogede elever været 6,9 pct. eller<br />
2.880 børn årligt, mens den gennemsnitlige årlige vækst i det samlede elevtal i<br />
folkeskolen har været 1,6 pct. eller 8.663 børn. Denne stigning betyder, at den<br />
samlede vækst i den 10-årige periode udgør 94 pct. <strong>for</strong> tosprogede elever<br />
alene, mens det samlede antal elever i folkeskolen er steget med 17 pct. (Årbog<br />
fra INM, 2005)<br />
11
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Tænketankens analyse (Integrationsministeriet, 2005) viser ligesom<br />
evalueringer og PISA undersøgelser, at de ca. 10 procent af eleverne i<br />
grundskolen, der er tosprogede, gennemsnitligt opnår et karakterpoint mindre<br />
i dansk og halvandet karakterpoint mindre i matematik end deres<br />
jævnaldrende etnisk danske kammerater ved Folkeskolens Afgangsprøve.<br />
Samtidig er der langt flere tosprogede elever, der tidligere har valgt ikke at gå<br />
<strong>til</strong> Folkeskolens Afgangsprøve end det har været <strong>til</strong>fældet <strong>for</strong> etnisk danske<br />
elever. Det betyder, at der er en gruppe unge, der står helt uden<br />
eksamensbeviser. En af de fire indsatser, regeringen har igangsat over<strong>for</strong><br />
tosprogede børn og unge i folkeskolen, er der<strong>for</strong> at gøre folkeskolens<br />
afgangsprøve obligatorisk (www.nyidanmark.dk). Det laver imidlertid ikke om<br />
på det <strong>for</strong>hold, at den elevgruppe, der ville have fravalgt at gå <strong>til</strong> eksamen,<br />
sikkert kommer <strong>til</strong> at stå med en langt dårligere afgangsprøve fra folkeskolen<br />
end deres jævnaldrende kammerater, og derved stadig har et stort problem<br />
med at komme videre i ungdomsuddannelserne. Integrationsministerens<br />
Tænketank skriver med reference <strong>til</strong> PISA undersøgelsen 2003 også, at<br />
efterkommere født og opvokset i Danmark, ikke klarer sig bedre – men<br />
tværtimod dårligere end indvandrere, der er kommet <strong>til</strong> Danmark som børn.<br />
Således var efterkommernes prøvegennemsnit 6,7 ved 9. klasses afgangsprøve<br />
i skriftligt matematik i 2002, mens det <strong>for</strong> indvandrere, som har opholdt sig i<br />
Danmark i 0-5 år var på 6,9.<br />
Senest har en offentliggjort PISA undersøgelse i december 2007 vist, at det<br />
også går rigtig dårligt <strong>for</strong> de tosprogede elever i de naturvidenskabelige fag i<br />
folkeskolens ældste klasser (Undervisningsministeriet 2007). Det er dermed i<br />
flere undersøgelser blevet fastslået, at der i grundskolen er en etnisk faktor,<br />
hvilket betyder, at man i udgangspunktet er dårligere s<strong>til</strong>let, når man møder<br />
op i skolen som tosproget med etnisk minoritetsbaggrund.<br />
Men samtidig med disse nedslående kendsgerninger viste et sammenlignende<br />
studie fra OECD i 2006, at Danmark er et af 6 lande i undersøgelsen, hvor<br />
elever med indvandrerbaggrund på trods af, at de opnår dårligere<br />
skoleresultater end deres <strong>etniske</strong> danske kammerater, udtrykker mere<br />
motivation <strong>for</strong> at gå i skole (OECD, 2006). Rapporten fastslår på baggrund af<br />
dette fund, at det ser ud som om, at elever med indvandrerbaggrund generelt<br />
har en stærk læringsposition, som skolen kan bygge på i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> i højere<br />
grad at sikre denne elevgruppe succes i skolen. På almindelig dansk læser vi<br />
det som et udtryk <strong>for</strong>, at elevernes læringspotentiale er <strong>til</strong> stede og skolen har<br />
en ud<strong>for</strong>dring i at <strong>til</strong>byde en undervisning, der imødekommer elevernes<br />
motivation.<br />
Både det <strong>for</strong>hold, at elevgruppen gennemsnitligt opnår dårligere<br />
skoleresultater, og at de gennemsnitligt udtrykker en større motivation <strong>for</strong> at<br />
gå i skole kan have indflydelse på, hvordan det går de unge med etnisk<br />
minoritetsbaggrund videre i uddannelsessystemet.<br />
Ungdomsuddannelse<br />
Ungdomsuddannelser bliver her betragtet som de ordinære<br />
ungdomsuddannelser, der består af gymnasiale ungdomsuddannelser og<br />
erhvervsuddannelser. Alle elever, der har afsluttet grundskolen, kan i<br />
princippet påbegynde en ungdomsuddannelse.<br />
12
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Gymnasiale Ungdomsuddannelser (her <strong>for</strong>kortet GUU) omfatter gymnasium,<br />
studenterkursus, højere <strong>for</strong>beredelseseksamen (HF), højere handelseksamen<br />
(HHX) og højere teknisk eksamen (HTX) og STX. Uddannelserne giver ikke i sig<br />
selv erhvervskompetence, men adgang <strong>til</strong> videre uddannelse.<br />
Erhvervuddannelser (EUD) er i sig selv erhvervskompetencegivende. De<br />
dækker over faglige uddannelser på handelsskoler og tekniske skoler samt<br />
landbrugsskoler og social- og sundhedsskoler, hvoraf flere er afløsere <strong>for</strong> de<br />
traditionelle mesterlæreuddannelser. Hovedparten af uddannelserne er<br />
vekseluddannelser, som omfatter skole<strong>for</strong>løb og hoved<strong>for</strong>løb. På<br />
hoved<strong>for</strong>løbene er praktikperioden den dominerende. Praktik kan aftales med<br />
virksomheder i erhvervslivet eller udføres på en fagskole, som skolepraktik. Pr.<br />
1. januar 2001 blev der gennemført en erhvervsuddannelsesre<strong>for</strong>m med færre<br />
indgange særligt <strong>til</strong> de tekniske uddannelser. Der er stadig tale om et<br />
vekseluddannelsessystem med grund- og hoved<strong>for</strong>løb.<br />
I sammenfatningen fra årbogen fra Integrationsministeriet i 2005 står der: I<br />
<strong>for</strong>hold <strong>til</strong> ungdomsuddannelserne viser tallene, at indvandrere fra ikkevestlige<br />
lande var betydeligt svagere repræsenteret på de danske<br />
ungdomsuddannelser end danske unge i skoleåret 2003/2004. Til gengæld<br />
var efterkommere fra ikke-vestlige lande kun i lidt mindre omfang end<br />
danskere i gang med en ungdomsuddannelse.<br />
Det er i denne sammenhæng væsentligt at fremhæve, at <strong>for</strong>skellen mellem<br />
andelen af udlændinge og danskere, der tager en ungdomsuddannelse, er<br />
indsnævret de seneste ti år. I skoleåret 1993/1994 startede 70 pct. af<br />
danskerne i alderen 16 <strong>til</strong> 19 år på en ungdomsuddannelse, mens andelen<br />
blandt indvandrere og efterkommere var henholdsvis 26 pct. og 61 pct.<br />
Andelen af danskere, der startede på en ungdomsuddannelse var i skoleåret<br />
2003/2004 steget <strong>til</strong> 74 pct., mens andelen af indvandrere og efterkommere<br />
fra ikke-vestlige lande var steget <strong>til</strong> henholdsvis 53 pct. og 71 pct. Dette<br />
betyder, at andelen af de 16-19-årige danskere, der tager en<br />
ungdomsuddannelse, over en tiårig periode, er vokset med 4 procentpoint,<br />
mens andelen blandt 16-19-årige indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige<br />
lande er steget med henholdsvis 27 procentpoint og 10 procentpoint.<br />
I den seneste vismandsrapport fremhæves det (Kronik i JP af vismænd d.<br />
6.2.2008) at det især med gennemførelsen af de gymnasiale uddannelser går<br />
meget bedre <strong>for</strong> unge mænd og kvinder med indvandrerbaggrund – især <strong>for</strong><br />
kvinderne. I 2001 gennemførte fx 23 procent af de tyrkiske kvinder en<br />
gymnasial uddannelse – i 2005 er tallet steget <strong>til</strong> 40 procent. Der er stadig<br />
færre unge mænd end kvinder, der gennemfører en gymnasial uddannelse,<br />
men også her er der fremgang at spore blandt indvandrere og efterkommere.<br />
Mens der i 2001 kun var 7 procent af de unge mænd med tyrkisk baggrund,<br />
der gennemførte en gymnasial uddannelse, var tallet i 2005, 22 procent.<br />
Men på trods af den positive udvikling har de unge indvandrere og<br />
efterkommere stadig et betydeligt lavere uddannelsesniveau end unge med<br />
etnisk dansk baggrund. Fx viser en analyse fra 2006 af en gruppe elever, der<br />
<strong>for</strong>lod folkeskolen i 1998, at elever med indvandrerbaggrund var<br />
overrepræsenteret både i den andel af de undersøgte unge (i alt 56.000 elever),<br />
der ikke var kommet i gang med en ungdomsuddannelse og i den gruppe, der<br />
13
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
var gået i gang med en uddannelse, men var droppet ud igen.<br />
(Statistikin<strong>for</strong>mation nr.1 – 2006).<br />
Opgørelser fra 2005 viser, at gennemførelsesprocenten på grunduddannelsen<br />
på erhvervsuddannelserne <strong>for</strong> drenge med etnisk minoritetsbaggrund i 2005<br />
var på 46 pct. og <strong>for</strong> pigerne på 76 pct. Sammenlignet med <strong>etniske</strong> danske<br />
elever, hvor gennemførelsesprocenter var på 67 pct. <strong>for</strong> drengene og 69 pct. <strong>for</strong><br />
pigerne. På hoveduddannelserne er frafaldsprocenten lavere og <strong>for</strong>skellen<br />
mellem <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> og majoriteter mindre, men drenge med etnisk<br />
minoritetsbaggrund har stadig den laveste gennemførelsesprocent på<br />
hoveduddannelserne med 62 pct. procent der afslutter uddannelsen.<br />
Lignende tal gør sig gældende i Tænketankens ”Udlændinges vej gennem<br />
uddannelsessystemet” (Integrationsministeriet, 2005) hvor de viser, at<br />
frafaldsprocenter i de erhvervsfaglige uddannelser <strong>for</strong> indvandrere og<br />
efterkommere ligger på mellem 58-62 pct. og <strong>for</strong> de gymnasiale uddannelser<br />
på mellem 13 – 20 pct. mens <strong>til</strong>svarende frafaldstal <strong>for</strong> etnisk danskere ligger<br />
på henholdsvis 32 pct. og 8-9 pct..<br />
De høje frafaldsprocenter bliver i tænketankens rapport fra 2005 blandt andet<br />
<strong>for</strong>klaret med at de unge kæmper med sprogproblemer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at møde de<br />
uddannelsesmæssige krav og at minoritetsstuderende har svært ved at finde<br />
en praktikplads. Frafaldet skyldes derimod kun i beskedent omfang, at de<br />
unge ønsker at skifte <strong>til</strong> en anden uddannelse. De unge giver endvidere i høj<br />
grad udtryk <strong>for</strong> at være motiverede <strong>til</strong> og fokuserede på at få en uddannelse.<br />
Undersøgelsen bidrager derudover med en større <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong>, hvor varieret<br />
gruppen af unge med etnisk minoritetsbaggrund på erhvervsuddannelserne er,<br />
og hvordan de står over <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige barrierer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at kunne<br />
gennemføre en erhvervsuddannelse.<br />
Tænketankens påpegning af problemer <strong>for</strong> elever med indvandrerbaggrund i<br />
<strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at få en praktikplads er <strong>for</strong> nylig blevet undersøgt med støtte fra<br />
Rockwool Fondens Forskningsenhed. Undersøgelse af praksis omkring<br />
praktik<strong>for</strong>midling på erhvervsskolerne viser, at mange af de 249 konsulenter,<br />
der på landsplan <strong>for</strong>midler praktikpladser, tager hensyn <strong>til</strong> virksomheder, der<br />
ikke ønsker at få elever med etnisk minoritetsbaggrund i praktik. 8 ud af 10<br />
konsulenter svarer i undersøgelsen, at de har erfaring med virksomheder, der<br />
kun ønsker elever med etnisk dansk baggrund. 4 ud af 10 svarer, at de oplever<br />
det ”ofte” eller ”nu og da”. 63 procent af konsulenterne svarer, at de er nødt <strong>til</strong><br />
at imødekomme firmaernes krav – selvom det er ulovligt ifølge dansk lov om<br />
ligebehandling. (Vikkelsø Slot, 2008)<br />
Videregående uddannelse<br />
De videregående uddannelser er alle uddannelser, der i princippet kræver en<br />
afsluttet ungdomsuddannelse. En videregående uddannelse er enten en kort,<br />
en mellemlang eller en lang videregående uddannelse. De korte videregående<br />
uddannelser (KVU) varer 2-4 år, med 2 år som det hyppigste. De største<br />
grupper er merkan<strong>til</strong>e uddannelser (markedsøkonomer m.v.), tekniske<br />
uddannelser (maskinteknikere m.v.) og IT-uddannelser (datamatikeruddannelser<br />
m.v.) De mellemlange videregående uddannelser (MVU) tager<br />
mellem 3 og 4 år er i høj grad domineret af pædagogiske og sundhedsfaglige<br />
uddannelser, såsom læreruddannelsen, sygeplejerskeuddannelsen m.v. De<br />
14
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
lange videregående uddannelser (LVU) er bachelor- og kandidatuddannelser,<br />
som tages på universiteter og højere læreanstalter.<br />
På de videregående uddannelser ses samme mønster som på<br />
ungdomsuddannelserne, idet efterkommere kun er lidt svagere repræsenteret<br />
på de videregående uddannelser end danskere, mens indvandrere er langt<br />
svagere repræsenteret end både danskere og efterkommere. 17 pct. af de 20-<br />
24-årige indvandrere fra ikke-vestlige lande var indskrevet på en videregående<br />
uddannelse ved starten af uddannelsesåret 2003/2004. Til sammenligning var<br />
27 pct. og 33 pct. af de 20-24-årige efterkommere fra ikke-vestlige lande og<br />
danskere indskrevet på en videregående uddannelse.<br />
Indvandrere og efterkommere fra vestlige og ikke-vestlige lande udgør hver<br />
især 5 pct. af det samlede antal studerende, der er i færd med at uddanne sig<br />
på en videregående uddannelse. Men andelen af indvandrere og efterkommere<br />
varierer meget mellem de <strong>for</strong>skellige faglige retninger. På de sundhedsfaglige<br />
uddannelser, herunder medicinstudiet, er indvandrere og efterkommere fx<br />
stærkt repræsenteret. Således udgør indvandrere og efterkommere fra vestlige<br />
og ikke-vestlige lande <strong>til</strong>sammen 18 pct. af de studerende på dette fagområde.<br />
Blandt de udlændinge, der kommer <strong>til</strong> Danmark <strong>for</strong> at tage en dansk<br />
uddannelse, <strong>for</strong>lader omkring en tredjedel af såvel indvandrere fra vestlige som<br />
ikke-vestlige lande Danmark igen inden<strong>for</strong> et år efter, at de har afsluttet deres<br />
bacheloruddannelse, lange videregående uddannelse eller <strong>for</strong>skeruddannelse.<br />
Til sammenligning udvandrer 3,7 pct. af danskerne inden <strong>for</strong> et år, efter de<br />
har fuldført en af de ovennævnte uddannelser, mens henholdsvis 13,9 pct. og<br />
2,4 pct. af de øvrige indvandrere og efterkommere udvandrer inden <strong>for</strong> et år<br />
efter afsluttet uddannelse.<br />
Uddannelsesmuligheder, -valg og samfundsmæssige behov<br />
Undervisningsministeriet skriver i en udgivelse om indvandrere og<br />
efterkommere i uddannelsessystemet fra 2001: ”Særligt interessant er<br />
efterkommernes uddannelsesvalg. Med udgangspunkt i en højere børnehavedækning<br />
og afsluttet grundskoleuddannelse når næsten lige så mange af<br />
efterkommerne højere op i uddannelsessystemet som i ungdomsårgangen som<br />
helhed. Fuldførelsen er dog lidt lavere.<br />
Højmark, der også deltog på seminaret i november, har imidlertid undersøgt<br />
sammenhængen mellem frafald og familiers uddannelsesbaggrund. Hun<br />
skriver blandt andet: ”I Danmark er beskæftigelsesgraden blandt de<br />
uddannede godt 90 pct., mens den <strong>for</strong> de ikke-uddannede er knap 75 pct.<br />
Unge fra familier med lav indkomst har statistisk sværest ved at komme i gang<br />
med en ungdomsuddannelse. Selv om <strong>for</strong>ældrenes indkomst og uddannelse<br />
hænger en del sammen, har indkomsten en selvstændig betydning. Betragter<br />
man alene uddannelsens betydning, viser det sig, at hvis den unges far ikke<br />
har en erhvervskompetencegivende udannelse, er chancen <strong>for</strong>, at den unge<br />
starter på en ungdomsuddannelse, også mindre. Blandt en stor del af<br />
familierne med lave indkomster findes <strong>for</strong>holdsvis mange personer, som<br />
modtager overførselsindkomster, fx på grund af ledighed og førtidspension.”<br />
(Højmark 2005).<br />
15
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Højmarks undersøgelse gælder alle unge i Danmark. Når <strong>for</strong>ældre – og fædre -<br />
i indvandrerfamilier ikke har en erhvervskompetencegivende uddannelse, ser<br />
det altså ud <strong>til</strong> at have indflydelse på, hvorvidt de unge kommer i gang med<br />
eller gennemfører en uddannelse. Gruppen af unge mænd fra familier med<br />
uuddannede <strong>for</strong>ældre fremstår dermed som en særlig oplagt målgruppe <strong>for</strong><br />
<strong>empowerment</strong>-projekter, der har som mål at styrke uddannelse.<br />
Analyser <strong>for</strong>etaget af tværministerielle udvalg peger på risiko <strong>for</strong> mangel på<br />
især sundhedsfagligt personale. I 2010 kan der alt andet lige være risiko <strong>for</strong> en<br />
mangel på ca. 1.000 læger, ca. 2.000 sygeplejersker og 2-3.000 SOSUhjælpere/assistenter<br />
På det videregående sundhedsniveau har indvandrer/<br />
efterkommergruppens søgningsniveau ligget mindst på niveau med de øvrige<br />
danskeres. Andelen af elevbestanden på MVU har været over 6 pct. og på LVU<br />
over 1 pct. Her kan således positivt bidrages <strong>til</strong> en løsning af<br />
mismatchproblemerne <strong>for</strong> bl.a. sygeplejersker og læger. På SOSU-området er<br />
indvandrer/efterkommergruppen på mange måder ved at nedbryde nogle af de<br />
traditionelle barrierer. Fx fremgår det af en artikel i Politiken den 10. januar<br />
2008, at 1.200 elever med indvandrerbaggrund er i gang med en SOSU<br />
uddannelse, hvilket svarer <strong>til</strong> en sjettedel af den samlede elevmasse. I 1996<br />
var der kun 200 elever med indvandrerbaggrund på uddannelsen.<br />
På det tekniske område er indvandrerne/efterkommerne godt med både på<br />
KVU, MVU og LVU. Her kan gruppen bidrage positivt <strong>til</strong> at imødegå en<br />
<strong>for</strong>ventet knaphed på ingeniører. Til gengæld er der problemer på de større<br />
erhvervsfaglige områder, hvor et snævert valg af fagområder <strong>for</strong><br />
praktikpladssøgning bidrager <strong>til</strong> at <strong>for</strong>hindre gruppen i at nå hele sit<br />
potentiale. Visse servicefag og automekanikerfaget har en meget kraftig<br />
søgning, mens færre søger blandt andet smedefagene og de større bygge- og<br />
anlægsfag. Dette billede fra 2001, hvor analysen blev lavet, er frem <strong>til</strong> i dag<br />
blot blevet tydeligere. Der er stor mangel på uddannet personale på det sociale<br />
og sundhedsfaglige felt i den offentlige sektor, og samtidig er der ”run” på<br />
praktikpladser på de allermest søgte erhvervsuddannelser, <strong>til</strong> trods <strong>for</strong> at<br />
praktikpladssituationen ifølge ministeriets seneste statistikker ser bedre ud<br />
end i mange år – måske på grund af det generelle økonomiske opsving i<br />
samfundet. Samtidig ved vi fra en ny undersøgelse, nævnt i afsnittet om<br />
ungdomsuddannelserne, at der sker et vist fravalg af de unge <strong>etniske</strong><br />
minoritetsdrenge, når virksomhederne tager lærlinge ind. Disse <strong>for</strong>hold er også<br />
relevante at tage med i de valg, vi skal gøre os i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> et <strong>empowerment</strong>projekt.<br />
Hvordan er <strong>empowerment</strong>-projektets relation fx <strong>til</strong> praktik<strong>for</strong>midlerne<br />
på erhvervsskolerne og <strong>til</strong> virksomhederne?<br />
Det er regeringens målsætning, at der i løbet af en 10-årig periode skal være<br />
95% af en ungdomsårgang, som skal afslutte en ungdomsuddannelse og 50%<br />
en videregående uddannelse. (Integrationsministeriets årbog 2005)<br />
Selvom der blandt efterkommergruppen, ligesom befolkningen som helhed, er<br />
over 90 pct., som <strong>for</strong>tsætter efter grundskoleniveau, bevirker det større frafald,<br />
at skønsmæssigt kun ca. 2/3 af en efterkommerårgang vil afslutte en<br />
ungdoms-uddannelse mod godt 80 pct. af befolkningen som helhed. Samtidig<br />
vil indvandrer/efterkommergruppen vokse fra ca. 8 <strong>til</strong> ca. 16 pct. af en<br />
normeret ungdomsårgang. Det vil således være vigtigt <strong>for</strong> opfyldelsen af 95<br />
pct.-målsætningen, at indvandrer/efterkommergruppen i løbet af 10 år når op<br />
på et niveau, der svarer <strong>til</strong> befolkningens som helhed.<br />
16
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Med hensyn <strong>til</strong> 50 pct.-målsætningen, hvor ungdomsårgangen som helhed i<br />
øjeblikket ligger på et 40 pct-niveau, ligger indvandrer/ efterkommergruppen<br />
skønsmæssigt ca. 10 pct. under. Også her er målsætningen, at sidstnævnte<br />
gruppe i løbet af en 10-årig periode skal <strong>til</strong>nærme sig tallet <strong>for</strong> den samlede<br />
ungdomsårgang.<br />
Tabeller og yderligere statistik om uddannelse findes i bilag 4.<br />
Sammenfatning<br />
Opsamlende viser uddannelsesstatistikken os, at minoritets<strong>for</strong>ældre benytter<br />
institutioner <strong>til</strong> småbørn i samme omfang som <strong>etniske</strong> danskere. I<br />
grundskolen viser det sig imidlertid, at gruppen af minoritetselever får ringere<br />
udbytte ud af undervisningen end elever med etnisk dansk baggrund.<br />
Forklaringerne på det er meget <strong>for</strong>skellige, alt efter om man spørger økonomer<br />
eller pædagogiske fagfolk. Det pædagogiske fagfelt peger på, at løsningen ligger<br />
i at inddrage de sproglige og kulturelle erfaringer, <strong>etniske</strong> minoritetselever<br />
møder op med, på lige fod med de etnisk danske elevers, og at give ordentlig<br />
undervisning i dansk som andetsprog. Økonomer som fx senest en række<br />
vismænd i en kronik i JP (6.2.2008) peger på, at løsningen ligger i at sprede<br />
minoritetselever, så der er færre af dem i klasserne og på skolerne.<br />
Fuldførelsesprocenterne er over hele linjen tydeligt bedre <strong>for</strong> hele befolkningen,<br />
end den er <strong>for</strong> indvandrerne og efterkommerne som gruppe. Dette afspejles<br />
bl.a. i en godt 10 pct. højere gennemsnitlig fuldførelsesprocent.<br />
Ungdomsuddannelserne og især erhvervsuddannelserne skiller sig ud på den<br />
måde, at her er det især drenge med etnisk minoritetsbaggrund, der falder fra.<br />
Efterkommere er overrepræsenteret på visse ungdomsuddannelser, så som<br />
visse autofag, hvor det er svært <strong>for</strong> dem at få en praktikplads. Efterkommere<br />
er også overrepræsenteret på SOSU-uddannelserne, hvor der er et stigende<br />
behov i samfundet.<br />
Omkring de videregående uddannelser har vi ikke fundet ret mange<br />
undersøgelser, der afdækker omfanget af og årsager og <strong>for</strong>klaringer på <strong>etniske</strong><br />
<strong>minoriteter</strong>s repræsentation og gennemførelse. Der er uddannelser, hvor<br />
gruppen er flot repræsenteret, og så er der mellemlange og videregående<br />
uddannelser, hvor unge er dårligt repræsenteret. Dette kan være interessant<br />
jævnfør regeringens analyse af, at der netop inden<strong>for</strong> de social- og<br />
sundhedsfaglige korte og mellemlange uddannelser <strong>for</strong>tsat mangler<br />
arbejdskraft. Samtidig ser det ud <strong>til</strong>, at der i det pædagogiske felt som fx i<br />
grundskolen er brug <strong>for</strong> en øget andel af professionelle med etnisk<br />
minoritetsbaggrund, da dette højst sandsynligt vil kunne styrke elevgruppen i<br />
gennemførelsen af såvel grund- som erhvervsuddannelserne, hvis de blev<br />
undervist af kompetente tosprogede lærere.<br />
Oplysningerne i dette afsnit vil sammen med den viden, der blev præsenteret<br />
på projektseminaret i Diamanten, og som vi samler op på i kapitel 3, danne<br />
grundlag <strong>for</strong> vores valg omkring <strong>empowerment</strong>-projekt(er). Først vil vi dog se<br />
på de statistiske in<strong>for</strong>mationer, vi har indsamlet om omfanget og karakteren af<br />
de problemer, der vedrører gruppen af <strong>etniske</strong> minoritetsunge, hvad angår<br />
kriminalitet.<br />
17
2.2. Kriminalitetsstatistik<br />
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Formålet med dette afsnit er, ligesom med uddannelsesstatistikken, at få et<br />
overblik over hvordan det egentlig står <strong>til</strong>. Er der reelt et problem med<br />
kriminalitet blandt unge med etnisk minoritetsbaggrund?<br />
I det følgende omtaler vi de væsentligste resultater af undersøgelsen ”Sociale<br />
<strong>for</strong>hold, sundhed og retsvæsen. Kriminalitet og national oprindelse”<br />
(Danmarks Statistik 2007). Opgørelsen omfatter personer i alderen 15-79 år,<br />
som i 2005 har modtaget en afgørelse <strong>for</strong> overtrædelse af enten straffeloven,<br />
færdselsloven eller særlovene. Undersøgelsen svarer <strong>til</strong> tidligere undersøgelser<br />
vedrørende strafferetlige afgørelser i henholdsvis 1998, 1995 1 og 2000<br />
(Kyvsgaard 2002). Tabellerne, der henvises <strong>til</strong> i dette afsnit, er samlet i bilag 5.<br />
Kriminalitet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> art og dansk/udenlandsk oprindelse<br />
De i alt 165.749 strafferetlige afgørelser i 2005 svarer <strong>til</strong>, at 3,95% af<br />
befolkningen begik kriminalitet det år.<br />
Personer med dansk herkomst står <strong>for</strong> 87,82 pct. af den kriminalitet, der er<br />
blevet dømt ifølge Straffeloven i 2005. Indvandrere står <strong>for</strong> 10,3 pct., mens<br />
efterkommere står <strong>for</strong> 1,88 pct.<br />
Antal 15-79-årige og antal dømte, <strong>for</strong>delt på køn og oprindelse (2005-tal)<br />
Befolkningen i<br />
alt<br />
Samlet<br />
befolkning<br />
Mænd 2.096.597 49,93<br />
%<br />
Kvinder 2.102.812 50,07<br />
%<br />
% Dansk opr. % Indvandrere % Efterkommere %<br />
4.199.409 100% 3.845.299 91,57<br />
%<br />
1.922.058 45,77<br />
%<br />
1.923.241 45,80<br />
%<br />
Dømte i alt 165,749 100% 145.559 87,82<br />
%<br />
Dømte mænd 131.829 79,54<br />
%<br />
Dømte kvinder 33.920 20,46<br />
%<br />
115.064 69,42<br />
%<br />
30.495 18,40<br />
%<br />
18<br />
319.566 7,61% 34.544 0,82%<br />
156.805 3,73% 17.735 0,42%<br />
162.761 3,88% 16.810 0,40%<br />
17.070 10,3% 3.120 1,88%<br />
14.078 8,49% 2.687 1,62%<br />
2.992 1,81% 433 0,26%<br />
Andel af kriminelle inden<strong>for</strong> de respektive befolkningsgrupper (2005-tal)<br />
Andel kriminelle inden<strong>for</strong><br />
gruppen<br />
Dansk opr. Indvandrere Efterkommere<br />
3,79% 5,34% 9,03%<br />
1 Undersøgelsen vedrørende 1998 er gennemført af Justitsministeriet og <strong>til</strong>gængelig på<br />
www.jm.dk
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Af tabellen oven<strong>for</strong> kan man se, at andelen af kriminelle inden<strong>for</strong><br />
grupperingerne dansk oprindelse, indvandrere og efterkommere <strong>for</strong>deler sig<br />
som følger: 3,7 pct. af danskerne er dømt <strong>for</strong> en lovovertrædelse, mens tallene<br />
<strong>for</strong> indvandrere er 5,34 pct. og <strong>for</strong> efterkommere 9,03 pct.. Det betyder, at der<br />
blandt de kriminelle er en overrepræsentation af indvandrere og efterkommere<br />
set i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> deres andel af befolkningen.<br />
Lovovertrædelserne <strong>for</strong> 2005 <strong>for</strong>deler sig med 33.083 straffelovsovertrædelser,<br />
120.433 færdselslovsovertrædelser og 21.486 særlovovertrædelser, hvilket<br />
fremgår af næste tabel.<br />
Lovovertrædelser <strong>for</strong> mænd og kvinder i alderen 15-79 år <strong>for</strong>delt på typer<br />
(2005-tal)<br />
Samlet<br />
befolkning<br />
% Dansk opr. % Indvandre<br />
re<br />
19<br />
% Efterkommere<br />
Befolknings<strong>for</strong>deling 4.199.409 100 3.845.299 91,57 319.566 7,61 34.544 0,82<br />
Straffelovsovertrædelser i<br />
alt<br />
Heraf<br />
sædeligheds<strong>for</strong>brydelser<br />
33.083 100 26.657 80,58 5.328 16,10 1.098 3,32<br />
752 100 629 83,64 109 14,49 14 1,86<br />
Heraf volds<strong>for</strong>brydelser 7.804 100 6.302 80,75 1.187 15,21 315 4,04<br />
Heraf ejendoms<strong>for</strong>brydelser 22.811 100 18.270 80,09 3.823 16,76 718 3,15<br />
Heraf andre <strong>for</strong>brydelser 3.269 100 2.620 80,15 496 15,17 153 4,68<br />
Færdselslovsovertrædelser<br />
i alt<br />
120.433 100 108.534 90,12 10.110 8,39 1.789 1,49<br />
Særlovsovertrædelser i alt 21.486 100 17.716 82,45 3.035 14,13 735 3,42<br />
Ser man på kriminaliteten pr. 1.000 indbyggere i alderen 15-79 år, har de<br />
mandlige lovovertrædere af udenlandsk oprindelse en højere kriminalitet <strong>for</strong><br />
alle de viste <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> overtrædelser end mandlige lovovertrædere af dansk<br />
oprindelse. Størst <strong>for</strong>skel mellem personer af dansk herkomst og udenlandsk<br />
herkomst ses <strong>for</strong> gruppen af efterkommere, hvor 52,4 pr. 1.000 indbyggere har<br />
overtrådt straffeloven, mens dette gjaldt <strong>for</strong> 25,4 blandt indvandrere og <strong>for</strong><br />
11,0 blandt personer af dansk herkomst.<br />
For volds<strong>for</strong>brydelser lå antallet pr.1.000 mandlige efterkommere på 16,5 mod<br />
7,1 <strong>for</strong> indvandrere og 3,0 <strong>for</strong> personer af dansk herkomst, jf. tabel 9 i bilag 5.<br />
Personer af udenlandsk herkomst har den laveste andel i <strong>for</strong>bindelse med<br />
færdselslovsovertrædelser.<br />
For både personer af udenlandsk oprindelse og <strong>for</strong> den øvrige befolkning var<br />
bødestraf langt den almindeligste sanktion. For befolkningen i alt blev<br />
bødestraf givet i lidt over 82 pct. af afgørelserne, mod 76 pct. og 70 pct. <strong>for</strong><br />
hhv. indvandrere og efterkommere. Derimod fik en større andel af både<br />
indvandrere og efterkommere frihedsstraf – hhv. 14 pct. af indvandrerne og 20<br />
pct. af efterkommerne, mod 12 pct. blandt personer af dansk herkomst.<br />
%
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Udvikling i kriminalitet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> national oprindelse 2000-2005<br />
I perioden 2000-2005 er procentandelen af kriminalitet i de <strong>for</strong>skellige<br />
herkomstgrupper stort set uændret, selvom antallet af personer, der er fundet<br />
skyldig i kriminalitet, er steget i alle grupper i løbet af perioden. Det er <strong>for</strong>sat<br />
personer af dansk oprindelse, der begår hovedparten af kriminalitet (88-89<br />
pct.), mens personer af udenlandske oprindelser står <strong>for</strong> 11-12 pct.<br />
Ser man på kriminalitetsindekset standardiseret <strong>for</strong> både alder og socioøkonomisk<br />
s<strong>til</strong>lingsgruppe i 2000-2005 tabel 3 i bilag 5) viser det sig, at <strong>for</strong><br />
strafferetlige afgørelser i alt er hyppigheden <strong>for</strong> mænd steget fra 107 <strong>til</strong> 112 <strong>for</strong><br />
personer af udenlandsk oprindelse og fra 124 <strong>til</strong> 131 <strong>for</strong> personer fra ikkevestlige<br />
lande (hele befolkningen=100). Andelen af indvandrere og<br />
efterkommere, som i 2005 blev dømt <strong>for</strong> mindst en lovovertrædelse, var i 2005<br />
<strong>for</strong>tsat højere end <strong>for</strong> befolkningen med dansk oprindelse.<br />
Den samlede kriminalitetshyppighed er steget i 2005 i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> 2004 – både<br />
<strong>for</strong> personer af udenlandsk og dansk oprindelse. Det skyldes et stigende antal<br />
afgørelser vedrørende overtrædelser af færdselsloven. Når der alene ses på<br />
straffelovsovertrædelser (herunder vold), ses et mindre fald <strong>for</strong> personer af<br />
udenlandsk oprindelse.<br />
Kriminalitetshyppighed <strong>for</strong>delt på national oprindelse, alder og køn<br />
Både mænd og kvinder af udenlandsk oprindelse i alle aldersklasser har en<br />
højere kriminalitetshyppighed end befolkningen med dansk oprindelse og<br />
befolkningen under et (tabel 4, bilag 5). Desuden fremgår det, at den samlede<br />
kriminalitetshyppighed var højere <strong>for</strong> unge mænd af udenlandsk oprindelse.<br />
22,0 pct. af de mandlige efterkommere i alderen 20-29 år var fundet skyldige i<br />
mindst et <strong>for</strong>hold i 2005 mod 12,5 pct. af indvandrerne og 9,8 pct. <strong>for</strong><br />
personer med dansk oprindelse.<br />
Kriminaliteten blandt udenlandske kvinder er væsentlig lavere end<br />
kriminaliteten <strong>for</strong> udenlandske mænd, men den er betragtelig højere end <strong>for</strong><br />
kvinder af dansk herkomst.<br />
Over halvdelen af de dømte er under 39 år. For efterkommere, der som gruppe<br />
i Danmark generelt er unge, gælder det at 80 pct. af de dømte drenge og 70<br />
pct. af de dømte piger er under 29 år.<br />
Kriminalitetshyppigheden var lavest <strong>for</strong> personer fra EU-lande, hvor den<br />
gennemsnitligt lå på 3,3 pct. Derimod var kriminalitetshyppigheden dobbelt så<br />
høj <strong>for</strong> personer fra det øvrige Europa, hvor det specielt var personer med<br />
oprindelse i Jugoslavien og Tyrkiet, der lå højest med en hyppighed på hhv.<br />
9,1 pct. og 8,8 pct. Kriminalitetshyppigheden <strong>for</strong> personer med<br />
oprindelsesland i Afrika lå på 7,5 pct. <strong>for</strong> Asien 6,7 pct. Libanon 10,5 pct. og<br />
Iran 8,6 pct. mens Kina lå lavest med 2,7 pct. (tabel 5, bilag 5).<br />
Kriminalitet efter national oprindelse, alder og social baggrund<br />
Alders<strong>for</strong>delingen <strong>for</strong> de 15-79 årige varierer med indvandrerstatus, som vi<br />
også beskrev i indledningen <strong>til</strong> dette dette kapitel. Således udgør gruppen af<br />
15-39 årige over 50 pct. af indvandrerne og over 80 pct. af efterkommerne,<br />
men kun 40 pct. af den øvrige del af befolkningen, ligesom gruppen af 15-19<br />
årige udgør 37 pct. af efterkommerne, mod 6-7 pct. af indvandrerne eller<br />
20
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
personer af dansk oprindelse. Eller sagt med andre ord: Gruppen af<br />
efterkommere består i langt højere grad af børn og unge end de to andre<br />
grupper, mens der er langt flere ældre mennesker i gruppen af <strong>etniske</strong><br />
danskere. Disse <strong>for</strong>skelle betyder, at der i beregningerne må tages hensyn <strong>til</strong>,<br />
at kriminalitet og alder har en betydelig samvariation.<br />
Kriminalitetsindekserne – korrigeret <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellen i alderssammensætningen –<br />
var i 2005 gennemgående højere <strong>for</strong> personer af udenlandsk oprindelse end <strong>for</strong><br />
personer af dansk oprindelse. For personer af udenlandsk oprindelse i alt er<br />
indekset <strong>for</strong> kriminalitet opgjort <strong>til</strong> hhv. 133 <strong>for</strong> mænd og 104 <strong>for</strong> kvinder mod<br />
hhv. 97 <strong>for</strong> mænd og 100 <strong>for</strong> kvinder af dansk oprindelse.<br />
Både <strong>for</strong> mænd og kvinder var kriminalitetsindekset højere <strong>for</strong> efterkommere<br />
end <strong>for</strong> indvandrere. For mandlige efterkommere var indekset 176 mod 127 <strong>for</strong><br />
mandlige indvandrere. De 20-29 årige mandlige efterkommere havde et<br />
kriminalitetsindeks på 212 dvs. et indeks, der var over dobbelt så højt, som<br />
indekset <strong>for</strong> befolkningen i alt (=100). Kriminalitetsindekset var 141 <strong>for</strong><br />
kvindelige efterkommere mod 100 <strong>for</strong> kvindelige indvandrere.<br />
Kriminalitetsindekset <strong>for</strong> overtrædere af straffeloven var 185 <strong>for</strong> mænd af<br />
udenlandsk oprindelse mod 90 <strong>for</strong> personer af dansk oprindelse. Tilsvarende<br />
lå kriminalitetsindekset højt <strong>for</strong> volds<strong>for</strong>brydelser begået af personer af<br />
udenlandsk herkomst, med et indeks på 189, mens det var 233 <strong>for</strong> personer<br />
fra ikke-vestlige lande. Kriminalitetsindekset <strong>for</strong> kvinder af udenlandsk<br />
herkomst var højest <strong>for</strong> ejendoms<strong>for</strong>brydelser. Her var indekset <strong>for</strong> udlændinge<br />
i 2005 i alt på 239, mens det <strong>for</strong> udlændinge fra ikke-vestlige lande var 281.<br />
Udover standardiseringen <strong>for</strong> alder, er der <strong>for</strong>etaget en yderligere<br />
standardisering mht. <strong>til</strong> socioøkonomisk s<strong>til</strong>lingsgruppe. Tidligere<br />
undersøgelser har vist, at det socioøkonomiske <strong>til</strong>hørs<strong>for</strong>hold (selvstændige,<br />
lønmodtagere, arbejdsløse, uddannelsessøgende, pensionister eller andre) er<br />
blandt de faktorer, der har størst betydning <strong>for</strong> kriminaliteten. Tabel 8 bilag 5<br />
viser, at med standardiseringen <strong>for</strong> både alder og socioøkonomisk<br />
s<strong>til</strong>lingsgruppering, falder kriminalitetsindekset generelt <strong>for</strong> personer med<br />
udenlandsk oprindelse.<br />
Kriminalitetsindeks korrigeret <strong>for</strong> alder og social status (2005-tal)<br />
Befolkningen i alt Dansk opr. Udenlandsk opr.<br />
Mænd i alt 100 98 112<br />
Straffeloven i alt 100 98 111<br />
Vold 100 97 116<br />
Ejendom 100 98 108<br />
Kvinder i alt 100 101 92<br />
Straffeloven i alt 100 94 132<br />
Vold 100 106 76<br />
Ejendom 100 92 144<br />
For mænd med udenlandsk oprindelse og en strafferetlig afgørelse i 2005<br />
falder kriminalitetsindekset fra 133 <strong>til</strong> 112, og <strong>for</strong> kvinder fra 104 <strong>til</strong> 92. Ser<br />
21
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
man på kriminalitetsindekset <strong>for</strong> volds<strong>for</strong>brydelser under straffeloven falder<br />
indekset voldsomt <strong>for</strong> mænd af udenlandsk oprindelse fra 189 <strong>til</strong> 116 ved<br />
korrektion <strong>for</strong> både alder og socioøkonomisk s<strong>til</strong>lingsgruppe. Til trods <strong>for</strong><br />
korrektionen <strong>for</strong> baggrundsfaktorer, er voldskriminaliteten <strong>for</strong> mænd af<br />
udenlandsk oprindelse dog 16 pct. højere end <strong>for</strong> befolkningen i alt. For<br />
ejendoms<strong>for</strong>brydelser (tyveri, indbrud o. lign.) under straffeloven er<br />
kriminalitetsindekset højere <strong>for</strong> kvinder af udenlandsk oprindelse med et<br />
indeks på 144, mens indekset <strong>for</strong> kvinder af dansk oprindelse lå på 92.<br />
En undersøgelse <strong>for</strong>etaget af Justitsministeriets Forskningsenhed i 2001<br />
påviser endvidere, at der er en markant overrepræsentation af personer med<br />
udenlandsk oprindelse, der anholdes, sigtes og <strong>til</strong>tales, uden at det fører <strong>til</strong><br />
dom, set i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> personer med etnisk dansk oprindelse.<br />
Undersøgelsen påpeger problemer i retsvæsenets håndtering af <strong>etniske</strong><br />
<strong>minoriteter</strong>, idet det er 82 % mere sandsynligt <strong>for</strong> en efterkommer end <strong>for</strong> en<br />
etnisk dansker at blive anholdt/varetægtsfængslet uden at sagen fører <strong>til</strong><br />
afgørelse. 2<br />
Kriminal<strong>for</strong>sorgens klienter med udenlandsk baggrund<br />
En opgørelse <strong>for</strong>etaget den 7. november 2006 af indsatte og klienter i<br />
Kriminal<strong>for</strong>sorgen, viser at 19 pct. har udenlandsk baggrund. Således at 13<br />
pct. er indvandrere, 3 pct. er efterkommere, mens 3 pct. er udlændinge uden<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> Danmark, men som har begået kriminalitet her i landet.<br />
Andelen af indsatte og klienter med ikke-dansk baggrund er størst i de<br />
lukkede fængsler og mindst i de åbne institutioner.<br />
Den største del af Kriminal<strong>for</strong>sorgens klienter med udenlandsk baggrund<br />
kommer fra Asien, primært Mellemøsten. Herefter er det lande, der <strong>til</strong>hører det<br />
øvrige Europa, såsom Tyrkiet og Balkanlandene, der er de dominerende<br />
grupper. 3<br />
Sammenfatning<br />
Skal vi kort sammenfatte de statistiske data, vi har fundet frem <strong>til</strong>, tegner der<br />
sig et billede af, at der er en overrepræsentation af især unge efterkommere<br />
under 29 år i gruppen af unge der begår og dømmes <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
kriminalitetstyper. Unge der stammer fra Tyrkiet og det tidligere Jugoslavien<br />
er overrepræsenteret i denne gruppe. Hver femte unge mandlige efterkommer<br />
(eller 22 pct) fik mindst én dom i 2005. Det <strong>til</strong>svarende tal <strong>for</strong> <strong>etniske</strong> danskere<br />
i samme aldersgruppe var under halvdelen; 9,8 pct, mens 12,5 pct af unge<br />
indvandrere blev dømt. Gruppen af mænd fra ikke-vestlige lande er samlet set<br />
overrepræsenteret, når det gælder volds<strong>for</strong>brydelser og andre<br />
straffelovs<strong>for</strong>brydelser (herunder narkotikakriminalitet). 16,5 ud af 1000<br />
efterkommere blev i 2005 således dømt <strong>for</strong> vold. Men når der korrigeres <strong>for</strong><br />
socioøkonomisk <strong>til</strong>hørs<strong>for</strong>hold falder kriminalitetsindekset markant <strong>for</strong> mænd<br />
med udenlandsk oprindelse. Dvs. at overrepræsentation i et vist omfang<br />
<strong>for</strong>bindes med, at gruppen af indvandrere som helhed er socioøkonomisk (bl.a.<br />
2 Britta Kyvsgaard: ”Kriminalitet, retshåndhævelse og <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>”. Juristen 2001.<br />
3 Statistik vedr. Kriminal<strong>for</strong>sorgens indsatte i fængsler og arresthuse, og klienter underkastet<br />
<strong>til</strong>syn af Kriminal<strong>for</strong>sorgen i Frihed d.7. nov.2006, <strong>for</strong>delt på etnisk herkomst, alder og<br />
oprindelsesland.<br />
22
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
uddannelsesmæssigt og indtægtsmæssigt) dårligere s<strong>til</strong>let end befolkningen<br />
som helhed.<br />
Personer med etnisk dansk oprindelse står <strong>for</strong> 81 pct. af den begåede<br />
straffelovskriminalitet, indvandrere <strong>for</strong> 16 pct. og efterkommere <strong>for</strong> 3 pct. Da<br />
gruppen af efterkommere stadig er meget lille, udgør de 3 pct. en<br />
overrepræsentation. En større andel af de dømte, der enten er indvandrere<br />
eller efterkommere bliver idømt frihedsstraf end dømte af dansk herkomst.<br />
Den samlede kriminalitetshyppighed er steget både <strong>for</strong> personer af udenlandsk<br />
og dansk oprindelse, hvilket skyldes et stigende antal afgørelser i <strong>for</strong>bindelse<br />
med overtrædelse af færdselsloven. Modsat det billede, der tegnes i medierne,<br />
viser vores kig ind i statistikkerne, at kriminalitetsniveauet <strong>for</strong> indvandrere<br />
målt i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> niveauet <strong>for</strong> hele befolkningen er faldet siden 2000. Det<br />
gælder også, når man alene ser på gruppen af mandlige efterkommere, selvom<br />
denne gruppe klart tegner sig som den gruppe, der har mest brug <strong>for</strong> at blive<br />
styrket, hvad angår uddannelse og bedre indtægt.<br />
Konklusion<br />
Opsummerende viser en gennemgang af statistik på henholdsvis uddannelses-<br />
og kriminalitetsområdet:<br />
• at det særligt er gruppen af unge indvandrerdrenge, der <strong>for</strong>lader<br />
folkeskolen med dårligere afgangskarakterer, der har svært ved at<br />
gennemføre en ungdomsuddannelse.<br />
• at gruppen af unge og voksne mænd i alderen 15-39 år og heriblandt<br />
særligt gruppen af unge efterkommere er overrepræsenteret i den<br />
gruppe, der bliver involveret i kriminalitet.<br />
• både hvad angår uddannelse og kriminalitet lader det <strong>til</strong>, at de barriere<br />
der gøre sig gældende, langt hen ad vejen er de samme som kende fra<br />
<strong>etniske</strong> danske familier, nemlig hustandsindkomsten, <strong>for</strong>ældrenes<br />
uddannelse og de unges alder.<br />
Vi er hermed overbevist om, at det netop er gruppen af unge, mandlige<br />
efterkommere, der har størst behov <strong>for</strong> at blive styrket gennem <strong>empowerment</strong>projekter,<br />
der sigter mod kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse, bl.a. gennem bedre<br />
uddannelse.<br />
23
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Kapitel 3. Ny viden og erfaringer indsamlet i<br />
projektet<br />
I dette kapitel præsenterer vi den nye viden, vi har indsamlet, <strong>for</strong> at få nogle<br />
bud på årsager og <strong>for</strong>klaringer på statistikken og <strong>for</strong> at få bud på <strong>til</strong>tag, der<br />
kan inspirere <strong>til</strong> <strong>empowerment</strong>-projekter.<br />
Kapitlet bygger dels på viden, som vi har fået gennem rapporter og projekter,<br />
og dels bygger det på den viden der kom frem <strong>til</strong> de to halvdagsseminarer<br />
afholdt <strong>for</strong> inviterede ressourcepersoner - <strong>for</strong>skere såvel som praktikere - der<br />
arbejder med henholdsvis uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse hos unge<br />
med etnisk minoritetsbaggrund. Seminaret blev afholdt på Diamanten, Det<br />
Kongelige Bibliotek, København den 8. november 2007. Program og<br />
deltagerliste findes i hhv. bilag 2 og 3.<br />
Evalueringerne fra seminaret viste desuden, at der er brug <strong>for</strong> et <strong>for</strong>um <strong>for</strong> de<br />
aktører, som projektet havde sammenkaldt. Mange stiftede <strong>for</strong> første gang<br />
bekendskab med hinanden på tværs af faggrænser og aktiviteter.<br />
Vi præsenterer først, hvad vi har indsamlet omkring uddannelse og dernæst<br />
omkring kriminalitet. Afsnittene er struktureret i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de indlæg der<br />
tegnede linien på seminaret. Den røde tråd i den indsamlede viden omkring<br />
uddannelse er der<strong>for</strong> blevet overskrifterne: Ulighed i elevers adgang <strong>til</strong><br />
uddannelse, Etniske minoritetsunge uden uddannelse samt Inddragelse af<br />
<strong>for</strong>ældre.<br />
Den røde tråd i den indsamlede viden om kriminalitet og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse<br />
er i dette kapitel samlet under overskrifterne: Tilgange <strong>til</strong><br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse blandt <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>, Ungdomskriminalitet og<br />
traumatiserede flygtninge samt Evaluering af kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende<br />
projekter.<br />
3.1. Ny viden om uddannelse<br />
Ulighed i elevers adgang <strong>til</strong> grunduddannelse.<br />
Etniske minoritetsunge uden uddannelse<br />
24
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Hvem er de, og hvad kan der gøres <strong>for</strong> at få dem i gang? De spørgsmål gav Ulla<br />
Højmark Jensen, lektor ved Forskningsenheden i Vejledning, DPU sit bud på i<br />
ekspertoplæg på seminaret den 8. november.<br />
Ulla Højmark har undersøgt frafald i erhvervsuddannelserne: Karakteristisk<br />
<strong>for</strong> den gruppe af unge der falder fra er, at de starter 1-1.5 karakterpoint<br />
lavere end andre elever på erhvervsskolerne. De har dobbelt så højt frafald<br />
som danske unge. Ingen af de interviewede unge havde snakket med en<br />
erhvervsvejleder, før de besluttede at stoppe uddannelsen.<br />
Højmark karakteriserer fire grupper af unge og <strong>for</strong>eslår, at den vejledning, de<br />
har brug <strong>for</strong>, varierer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> hvilken gruppe, de unge kan kategoriseres i:<br />
Der er de isolerede, de <strong>for</strong>trængende, de selvbevidste og de vel<strong>til</strong>passede. Unge<br />
fra de to første grupper kommer fra familier, der ikke har <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><br />
arbejdsmarkedet, bor i sociale boligområder, har svært ved at afkode det, der<br />
<strong>for</strong>egår i uddannelsessystemet, og er dårlige <strong>til</strong> dansk. De selvbevidste klarer<br />
sig rimeligt, men søger bevidst faglig og social kontakt med andre unge med<br />
etnisk minoritetsbaggrund. De vel<strong>til</strong>passede har <strong>for</strong>ældre på arbejdsmarkedet<br />
og et dansk netværk, de fungerer socialt og fagligt, men har stadig svært ved<br />
at få en praktikplads. Vejlederen skal <strong>til</strong>passe sit vejlednings<strong>til</strong>bud i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
den unge. Vejlederrollen spænder fra instruktion, undervisning, rådgivning,<br />
vejledning og supervision, <strong>til</strong> coaching og mentoring – hvor de første <strong>til</strong>gange<br />
udtrykker en klarere magt fra vejleders side end de to sidste. De isolerede og<br />
<strong>for</strong>trængende kan i højere grad end andre grupper have brug <strong>for</strong> instruktion<br />
(kritisk ven, ud<strong>for</strong>drende), undervisning og mentoring (mester, sponsor,<br />
<strong>for</strong>mynder) <strong>for</strong> at komme videre.<br />
Derudover rejser UH spørgsmålet om, hvordan uddannelserne gøres parate <strong>til</strong><br />
de <strong>etniske</strong> unge? I denne <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> udvikling skal vejlederne være de unges<br />
udvikler og advokat i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarked.<br />
Samtidig skal de unges ressourcer og kompetencer identificeres og<br />
kommunikeres <strong>til</strong> lærerne – herunder de unges modersmålskompetencer. Der<br />
er tale om en dobbelt proces, hvor både de unge og skolerne må udvikle sig<br />
henimod hinanden:<br />
Gør de unge parat udvikl uddannelserne <strong>til</strong> de unge<br />
I et projekt i EU med marginaliserede var udgangspunktet, at de unge ikke<br />
følte sig <strong>for</strong>stået. Der<strong>for</strong> blev der trænet flydende dialog kommunikation med 5-<br />
6 elever i en gruppe med en lærer 1 gang om ugen i 3 måneder. UH anbefaler,<br />
at man sigter bredt <strong>for</strong> at ramme de små grupper og undgå stigmatisering.<br />
Skolesystemet og tosprogethed<br />
Bergthora Kristjánsdóttír, lektor på CVU København & Nordsjælland, <strong>for</strong>talte i<br />
ekspertoplæg, at skolesystemet aktuelt er beregnet <strong>for</strong> etsprogede elever, og<br />
ikke <strong>for</strong> tosprogede elever. BK har <strong>for</strong>sket i skoleloven og dokumenteret, at det<br />
er et politisk ønske om at sprede tosprogede elever, der har styret<br />
uddannelsespolitikken de sidste 30 år, og ikke den pædagogiske viden, der er<br />
<strong>til</strong> rådighed om, hvordan tosprogede elever får størst udbytte af<br />
25
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
undervisningen. Gennem skoleloven er indholdet i skolens undervisning<br />
fastholdt som etsproget og monokulturelt, og det får konsekvenser <strong>for</strong> de<br />
60.000 elever, der er tosprogede. Når deres modersmål ikke anerkendes, gør<br />
skolen det også vanskeligt <strong>for</strong> eleverne at trække på den viden, der er knyttet<br />
<strong>til</strong> modersmålet og at bruge modersmålet som et læringsredskab <strong>til</strong> at lære nye<br />
sprog og fagsprog. Dvs. den progressive pædagogik, der kommer etnisk danske<br />
elever <strong>til</strong> gode i skolen, kommer ikke i samme grad de tosprogede elever <strong>til</strong><br />
gode, <strong>for</strong>di det, de møder op med, ikke kan værdsættes og inddrages. Det<br />
bliver samtidig betragtet som en mangel, at de ikke har dansk som<br />
modersmål.<br />
Der er i de ministerielle tekster ofte fokus på adfærd, når det handler om<br />
tosprogede elever - hvordan gør de <strong>for</strong>skellige ting i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> badning,<br />
påklædning osv. – og hvordan kan sådanne ”problemer” overkommes, så de<br />
<strong>for</strong>styrrer mindst muligt. Der er ikke fokus på gruppens læringsmuligheder.<br />
Strategien siden 1980'erne har bygget på <strong>for</strong>es<strong>til</strong>lingen om at sprede<br />
tosprogede elever, <strong>for</strong> at gøre det flersproglige og flerkulturelle mindre synligt –<br />
og <strong>for</strong> at ”danisere” eleverne så hurtigt som muligt. Til trods <strong>for</strong> at denne<br />
praksis er blevet evalueret <strong>til</strong> ikke at give gode skoleresultater <strong>for</strong> tosprogede<br />
elever (bla. i evalueringen af Integrationsprojektet 1998) <strong>for</strong>tsætter strategien.<br />
Samtidig er den spredningspraksis, der tidligere var ulovlig i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
international ret, blev lovliggjort, i 2005 med § 5 stk. 8, når det kan begrundes<br />
med ”et ikke uvæsentligt behov <strong>for</strong> sprogstøtte”. Denne lov blev lanceret som<br />
opfølgning på en evaluering af dansk som andetsprog i folkeskolen, som<br />
afdækkede, at de tosprogede elever ikke får den undervisning i dansk som<br />
andetsprog, som de har behov <strong>for</strong> – og ret <strong>til</strong>. Ressourcerne bruges ofte <strong>til</strong><br />
andre <strong>for</strong>mål og kun 20 pct. af de, der underviste i dansk som andetsprog, var<br />
i 2004 uddannet <strong>til</strong> opgaven. (Saarup m. fl 2004) Dansk som andetsprog er et<br />
fag uden timer, så der<strong>for</strong> er det lokale prioriteringer på skoler og kommuner,<br />
der afgør i hvilket omfang tosprogede elever får den undervisning, de har brug<br />
<strong>for</strong> – en vurdering som altså ofte tages af fagfolk, der ikke er uddannet <strong>til</strong> at<br />
vurdere elevens behov ift. dansk som andetsprog. Samtidig dokumenterede<br />
evalueringen, at den eksisterende praksis har den konsekvens, at tosprogede<br />
elever får dårligere karakterer ved Folkeskolens Afgangsprøve. Der<strong>til</strong> kom, at<br />
regeringen i 2002 afskaffede den statslige støtte <strong>til</strong> modersmålsundervisning <strong>til</strong><br />
børn fra tredjelande – som kan have ligeså meget brug <strong>for</strong> at videreudvikle og<br />
at få anerkendt deres modersmål, som børn der er indvandret fra EU lande.<br />
For at opsamle: Spredning af tosprogede børn og sløjfning af<br />
modersmålsundervisning er skridt i den <strong>for</strong>kerte retning, jf. <strong>for</strong>skning. Den<br />
førte politik har den konsekvens, at den diskriminerende praksis over<strong>for</strong><br />
tosprogede elever er blevet lovliggjort. Oplægget bygger på Kristjansdottírs phd<br />
”Evas skjulte børn” fra 2006 og bogen: ”Tvetunget uddannelsespolitik –<br />
dokumentation om etnisk ulighed i folkeskolen”, Nyt fra<br />
Samfundsvidenskaberne, 2007.<br />
Sprogpædagogikken og skolehjemsamarbejdet bør udvikles<br />
En evaluering fra Danmarks Evalueringsinstitut, der blev offentliggjort senere i<br />
november 2007, har undersøgt undervisningen af tosprogede elever i<br />
folkeskolen. Evalueringen konkluderer, på linie med Kristjansdóttír, at det er<br />
det sprogsyn, der praktiseres på skoler, der bidrager <strong>til</strong> de dårlige<br />
skoleresulater <strong>for</strong> tosprogede elever (EVA, 2007). Evalueringen anbefaler, at<br />
skolernes skal udvikle en sprogpædagogik ift. undervisningen af tosprogede<br />
elever, at lærerne bør efteruddannes på området, at elevernes skal sikres<br />
26
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
ordentlig undervisning i dansk som andetsprog og at skole-hjem samarbejdet<br />
med de tosprogede elevers <strong>for</strong>ældre skal udvikles, så begge parter får mulighed<br />
<strong>for</strong> at tydeliggøre deres <strong>for</strong>ventninger <strong>til</strong> samarbejdet, hvorved de tosprogede<br />
<strong>for</strong>ældre kan få en mere aktiv rolle i skole-hjem samarbejdet.<br />
Indvandrerhistorien i undervisning<br />
Peter Hervig fra Høgskolan i Malmø <strong>for</strong>talte på seminaret den 8. november om<br />
erfaringer fra Malmø med 21.000 studerende, hvoraf 1/3 har udenlandsk<br />
baggrund. Om brugen af indvandrerhistorien i undervisning og studenternes<br />
egne erfaringer som aktive redskaber, nævnte han at der rejser sig et<br />
pædagogisk spørgsmål om i højere grad at inddrage af studenternes erfaring<br />
og herkomst i undervisningen.<br />
Selv savner han også visse uddannelser, som er særlige relevante fra<br />
indvandrere, flygtninge og efterkommere af familier fra konfliktramte områder.<br />
Erfaringen fra Malmø viser, hvor populære og vigtige, netop ”Freds- og<br />
konfliktvidenskab” (inklusiv det erfaringsnære perspektiv fra antropologien)<br />
viser sig at være. De har meget stor interesse blandt <strong>minoriteter</strong> med<br />
indvandrer og flygtninge.<br />
Modersmål som undervisningssprog<br />
Lilith Gimbel, NGO og RUC studerende, <strong>for</strong>talte på seminaret den 8. november<br />
om erfaringer fra Palæstina/Israel (20% arabisk) Fredsskolen, der starter med<br />
arabisk i skolen, som børnene kan hjemmefra, og gradvist indfører andre<br />
sprog.<br />
Uddannelsesvejledning, ydre Nørrebro<br />
Kate Klokkerholm, Uddannelsesvejleder fra Ydre Nørrebro, Københavns<br />
Kommune bidrog med sine erfaringer på seminaret. KK taler ligesom Højmark<br />
om, hvad der kendetegner de unge/drenge der ikke får en uddannelse. Piger<br />
klarer sig lige så godt som danske. Drengene klarer sig væsentligt dårligere. De<br />
er optaget af, hvad der sker uden<strong>for</strong> skolen. De har ingen faste<br />
sportsaktiviteter, ingen fritidsjob, og fritiden bruges på gaden. Drengene<br />
udtrykker, at de føler sig <strong>for</strong>skelsbehandlet af samfundet generelt. De har<br />
drømme om fremtiden – ofte konkrete. Drømmene er dog urealistiske, i <strong>for</strong>hold<br />
<strong>til</strong> hvad der skal <strong>til</strong> <strong>for</strong> at nå dem. Stort ego, lille selvværd. Ingen <strong>for</strong>billeder –<br />
hvor er mændene spørger KK? Denne gruppe unge kan også karakteriseres<br />
ved i grundskolen at zappe mellem folkeskoler og friskoler. KK anbefaler, at<br />
skolen skal møde disse drenge med en undervisning, der er mere<br />
fysisk/praktisk. Drengene har brug <strong>for</strong> tydelige voksne<br />
ambassadører/advokater. Mentorer er ikke nok, der skal langsigtet indsats og<br />
relation <strong>til</strong>.<br />
Hvor<strong>for</strong> falder drengene fra erhvervsuddannelserne?<br />
I en undersøgelse af Mikael Svendsen Petersen fra 2006, som er <strong>til</strong>gængelig i<br />
rapport<strong>for</strong>m på RUC, peges der på en lang række <strong>for</strong>hold, der <strong>for</strong>klarer frafald:<br />
Eleverne føler sig isolerede, de har meget lidt interaktion med etnisk danske<br />
elever, elevgruppen har svært ved at afkode hvilke <strong>for</strong>ventninger, der er <strong>til</strong><br />
løsningen af <strong>for</strong>skellige opgaver, de oplever sprogproblemer og oplever<br />
diskrimination i praktikperioder i virksomheder og nogle udtrykker, at de<br />
mangler støtte fra familien. Rapporten kommer med <strong>for</strong>slag <strong>til</strong>, hvordan<br />
problemerne kan løses, blandt andet ved at udvikle pædagogikken på<br />
erhvervsskolerne, så den tager højde <strong>for</strong>, at nogle af eleverne har dansk som<br />
andetsprog. Derudover <strong>for</strong>eslås det at organisere undervisningen, så der<br />
27
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
udvikles faglige og sociale fællesskaber mellem hele gruppen af unge, ved i<br />
højere grad at inddrage <strong>for</strong>ældre og praktikvirksomheder i skolens samlede<br />
virksomhed. Rapporten understreger, at anerkendelse af elevernes<br />
tosprogethed i højere grad bør indgå i uddannelserne som en ressource og ikke<br />
som i dag, hvor der udelukkende er fokus på, at elevernes danskfærdigheder<br />
er dårligere end de elever, der har dansk som modersmål. Det anbefales, at<br />
tænke pædagogik og læringsrum i langt højere grad end det er <strong>til</strong>fældet i dag. I<br />
denne række af anbefalinger ligger der muligvis redskaber, vi kan tage fat i, i<br />
<strong>for</strong>muleringen af et <strong>empowerment</strong>-projekt.<br />
Rollemodeller og lektiehjælp<br />
Inaam Illahi Sahibzada, konsulent, Integrationsministeriet, <strong>for</strong>talte på<br />
seminaret den 8. november, at Integrationsministeriet støtter en lang række<br />
<strong>til</strong>tag, heriblandt: Rollemodel korps, <strong>for</strong>ældre rollekorps, lektiehjælpscafeer i<br />
biblioteker. Se fx: www.nyidanmark.dk<br />
Inddragelse af <strong>for</strong>ældre<br />
En række kortere indlæg på seminaret handlede om den store betydning af, at<br />
<strong>for</strong>ældrene reelt får ejerskab og inddrages i det, der <strong>for</strong>egår i skolen.<br />
Indvandrer friskole i Danmark<br />
Abdullah Tolstrup, skoleleder, Den marokkanske skole, <strong>for</strong>talte om erfaringer<br />
fra friskole<strong>for</strong>eningen. De muslimske friskoler kan ses som et <strong>empowerment</strong>initiativ<br />
af indvandrergruppen. Den første indvandrerfriskole blev etableret i<br />
Danmark i 1978. Nu er der 22 indvandrerfriskoler. Den demokratiske<br />
inddragelse af <strong>for</strong>ældre i skolens virke er afgørende <strong>for</strong> <strong>for</strong>ældrenes lyst og vilje<br />
<strong>til</strong> inddragelse. Metoderne på den marokkanske skole har blandt andet været<br />
at ringe <strong>til</strong> <strong>for</strong>ældre, der holdt sig væk, at have elever med på<br />
bestyrelsesmøder, at sørge <strong>for</strong> at både <strong>for</strong>ældre og elever blev inddraget i<br />
væsentlige valg og prioriteringer på skolen. Desuden er bestyrelsesarbejdet og<br />
skolens udvikling blevet åbnet <strong>for</strong> den <strong>for</strong>skellighed, familierne kan bidrage<br />
med. De skoler, der må lukke, vil ifølge Tolstrup i fremtiden være dem, der<br />
lukker sig om et snævert nationalt fokus. De skoler, der skaber<br />
ejerskabsfølelse hos hele <strong>for</strong>ældregruppen – blandt andet gennem udvikling af<br />
det interkulturelle og flersproglige – er dem der vil skabe gode<br />
uddannelsesmuligheder. Der<strong>for</strong> er involvering af <strong>for</strong>ældre afgørende.<br />
Europæiske erfaringer<br />
Bashy Quraishy, ENAR (Europæisk netværk mod racisme) refererede i sit<br />
oplæg på seminaret <strong>til</strong> en rapport fra Det Europæiske Agentur <strong>for</strong> Etnisk<br />
Liges<strong>til</strong>ling (tidligere EUMC nu FRA), ”Muslim in Education System”, som er en<br />
undersøgelse blandt muslimske <strong>for</strong>ældre i de europæiske lande.<br />
Undersøgelsen konkluderer, at <strong>for</strong>ældrene ønsker at sende deres børn <strong>til</strong><br />
offentlige skoler. Der<strong>for</strong> er det er afgørende, at der uddannes og ansættes<br />
lærere med muslimsk baggrund i skolerne og ungdomsuddannelserne. De kan<br />
bruges aktivt <strong>til</strong> at løse problemer. Derudover viser rapporten, at det er<br />
nødvendigt <strong>for</strong> de muslimske grupper aktivt at gå ind og arbejde <strong>for</strong><br />
udviklingen af et interkulturelt, inkluderende samfund, hvis de unge skal<br />
sikres mulighed <strong>for</strong> uddannelse og adgang <strong>til</strong> arbejde på lige fod med<br />
majoritetsbefolkningerne i de europæiske lande. Rapporten anbefaler<br />
28
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
<strong>for</strong>ældrene, at deres børn skal deltage i ekstra aktiviteter uden<strong>for</strong> skoletid –<br />
det er også uddannelse.<br />
Sammenfatning<br />
Den ny viden, vi har indsamlet, viser, at der blandt andet ser ud <strong>til</strong> at være<br />
sammenhæng med den lavere gennemførelsesgrad i ungdomsuddannelserne<br />
<strong>for</strong> unge med anden etnisk baggrund og deres danskkundskaber. De<br />
gennemsnitligt dårligere karakterer <strong>for</strong> tosprogede elever ved Folkeskolens<br />
Afgangsprøve ser ud <strong>til</strong> dels at være <strong>for</strong>bundet med, at elevernes modersmål<br />
ignoreres, og at de ikke får undervisning i dansk som andetsprog, hvor de<br />
udvikler deres dansk <strong>til</strong>strækkeligt <strong>til</strong> at kunne komme videre med en<br />
ungdomsuddannelse. Samtidig er de dårlige skoleresultater <strong>for</strong>bundet med, at<br />
især drengene <strong>til</strong>syneladende ikke føler sig repræsenteret i de værdier, der<br />
præger skolen.<br />
Udover sprogkundskaber viser flere undersøgelser, at de unge, der falder fra,<br />
har manglende kontaktflade <strong>til</strong> det ikke-<strong>etniske</strong> samfund, oplever en<br />
fremmedgjorthed over<strong>for</strong> samfundet, og er tyngede af socialt dårlige vilkår.<br />
Meget af den nye viden understreger behovet <strong>for</strong> <strong>for</strong>ældreinddragelse og stabile<br />
voksne og taler <strong>for</strong>, at der altid tages udgangspunkt i den enkelte unge.<br />
Højmark konkretiserede behovet <strong>for</strong> at tage udgangspunkt i den enkelte unge<br />
med <strong>for</strong>slaget om i første omgang at vælge <strong>for</strong>skellige vejledningsstrategier over<br />
<strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige typer af unge. Endelig ser det ud <strong>til</strong>, at der er brug <strong>for</strong> <strong>initiativer</strong>,<br />
der kan inspirere de <strong>for</strong>melle uddannelser <strong>til</strong>, hvordan de i højere grad kan<br />
anerkende sprog, historier og kulturelle erfaringer fra indvandrermiljøet som<br />
en af flere <strong>til</strong>gange <strong>til</strong> at fastholde de unge i uddannelsessystemet.<br />
3.2. Ny viden om kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse<br />
Tilgange <strong>til</strong> kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse blandt <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong><br />
I en rapport udarbejdet af Det Kriminalpræventive Råd i 2004 fokuseres der på<br />
<strong>for</strong>ebyggende <strong>til</strong>tag rettet mod drenge og unge <strong>etniske</strong> mænd i alderen ca. 10-<br />
25 år, der har en særlig høj risiko <strong>for</strong> at blive kriminelle, eller som allerede har<br />
begået mindre alvorlig kriminalitet og er på vej ind i en kriminel løbebane.<br />
Hensigten er at belyse, hvordan de <strong>etniske</strong> unges særlige behov kan<br />
indtænkes i det <strong>for</strong>ebyggende arbejde.<br />
Rådets <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> <strong>for</strong>ebyggende arbejde blandt <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> tager afsæt i<br />
tre <strong>for</strong>klaringsmodeller: socioøkonomiske <strong>for</strong>klaringer, kulturelle <strong>for</strong>klaringer<br />
og <strong>for</strong>klaringer relateret <strong>til</strong> eksklusion og stigmatisering. Den socioøkonomiske<br />
<strong>for</strong>klaringsmodel omhandler det <strong>for</strong>hold, at der blandt <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> er<br />
flere, der er socialt og økonomisk dårligt s<strong>til</strong>lede. Når det i denne<br />
sammenhæng er knyttet sammen med teorien om selektiv indvandring, er det<br />
<strong>for</strong>di flere af dem, som kommer <strong>til</strong> Danmark, i <strong>for</strong>vejen har sociale problemer.<br />
Den kulturelle <strong>for</strong>klaringsmodel er først og fremmest begrundet i, at de <strong>etniske</strong><br />
unge har en anden kulturel baggrund end majoriteten og endelig er<br />
eksklusions- og stigmatiseringsmodellen <strong>for</strong>bundet med, at det skaber<br />
problemer, når de <strong>etniske</strong> minoritetsunges oplever at føle sig uden<strong>for</strong>, stemplet<br />
og diskrimineret. I kapitel 4 præsenterer vi en række af de projekterfaringer,<br />
der gennemgåes i rapporten.<br />
29
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Rapporten nævner ”kulturkonflikt”, <strong>for</strong>stået som usikkerhed over hvilke<br />
retningslinier der gælder, og diskrimination, som får de unge <strong>til</strong> at føle sig<br />
magtesløse og leder <strong>til</strong> modvilje mod det danske samfund, som to af årsagerne<br />
<strong>til</strong> kriminel adfærd. Dernæst nævner den, at der er flere kriminelle blandt<br />
andengenerationen end førstegenerationen. Forklaringen på dette mønster<br />
<strong>til</strong>skrives at modsætnings<strong>for</strong>holdet eller ”kulturkonflikten” mellem de unge og<br />
deres <strong>for</strong>ældre er mere præsent <strong>for</strong> andengenerationen. Samtidig påpeges det,<br />
at det <strong>for</strong>mentlig skaber langt større frustration blandt<br />
andengenerationsindvandrere at føle sig diskriminerede, stigmatiserede og<br />
have sværere ved at opnå samme mål som danskerne, f.eks. på<br />
arbejdsmarkedet, i det land, hvor de er født og opvokset. Studier af, hvordan<br />
det er lykkedes at reducere “andengenerationseffekten” i Sverige ville i denne<br />
sammenhæng være interessante og brugbare.<br />
Rapporten konkluderer efter gennemgangen af de mange projekter, at det er<br />
en kompliceret opgave at <strong>for</strong>ebygge kriminalitet blandt de <strong>etniske</strong> unge. Der er<br />
gjort indbyrdes modstridende erfaringer, og der er mange faldgruber. Det har<br />
dog alligevel været muligt at pege på nogle overordnede <strong>til</strong>gange eller nøgleord<br />
<strong>for</strong> det kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende arbejde blandt unge <strong>etniske</strong> mænd: Der skal<br />
arbejdes på gadeplan, idet mange af de <strong>etniske</strong> unge ikke er en del af det<br />
etablerede system. Projekterne skal være produktorienterede dvs. være rettet<br />
mod et konkret mål, f.eks. at den unge kommer i uddannelse eller arbejde.<br />
Processen skal være helhedsorienteret – de mange <strong>for</strong>skellige myndigheder,<br />
der ofte er involverede i én etnisk familie bør indgå i et tæt samarbejde, så der<br />
udsendes entydige signaler. Minoritets<strong>for</strong>ældrene skal delagtiggøres og<br />
vejledes i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> den unges liv. Der skal som udgangspunkt arbejdes med<br />
hele vennegruppen, som ofte er de <strong>etniske</strong> unges eneste faste holdepunkt. Det<br />
pædagogiske arbejde skal være båret af konsekvens og faste rammer som<br />
modstykke <strong>til</strong> den normløshed og <strong>for</strong>virring, der præger de <strong>etniske</strong> unge. Via<br />
dialog skal de unge inddrages i at løse det kriminalitetsproblem, som de selv<br />
er en del af. Tosprogede medarbejdere kan med <strong>for</strong>del inddrages, idet de<br />
nemmere kan skabe <strong>til</strong>lids<strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de unge og deres <strong>for</strong>ældre. Det er i det<br />
hele taget en <strong>for</strong>del at have et vist kulturkendskab i arbejdet med de unge,<br />
ligesom det kan være en <strong>for</strong>del at give de unge støtte <strong>til</strong> at lære deres egne<br />
kulturbaggrunde at kende. Det kan ligne en facitliste <strong>for</strong> kriminalprævention<br />
blandt <strong>etniske</strong> unge, men er blot de <strong>til</strong>gange, der på nuværende tidspunkt i<br />
rapporten kan udledes på et relativt nyt og uprøvet felt.<br />
Forklaringer på kriminalitet og mulighederne i at give ansvar<br />
På seminaret den 8. november 2007 <strong>for</strong>talte Kirsten Hviid, Aalborg Universitet<br />
i sit oplæg ”Mit fængsel eller mit hjem” om, hvad der skaber kriminalitet<br />
blandt unge; Hvad de definerer som hjem? Og hvad kan man gøre?<br />
Følgende faktorer mener hun, kan have indflydelse på om unge drenge<br />
kommer ind i kriminalitet:<br />
• Opvækst inden<strong>for</strong> boligområder præget af manglende social kontrol<br />
• Brud i fader/søn relationer – fædrene mister autoritet<br />
• Skolen har værdier, de unge ikke kan relatere sig <strong>til</strong><br />
• Arbejdsløshed<br />
• Fattigdomsudvikling inden<strong>for</strong> sociale boligområder.<br />
• Store årgange af drenge med indvandrerbaggrund, der kan skabe<br />
peergrupper<br />
30
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
• Mis<strong>for</strong>ståelse af straffesystem og lovgivning<br />
• Blokering af social mobilitet, differentiel indlæring af kriminelle<br />
normer og handlinger<br />
• Stigmatisering/stereotype mediebilleder<br />
• Subjektive erfaringer af diskrimination, der giver unge et fælles<br />
grundlag <strong>for</strong> at skabe legitimering af kriminelle handlinger, eks.<br />
over<strong>for</strong> et system/personer, man ser som værende diskriminerende<br />
• ‛Tab af kontrol’<br />
Kriminalitet er en strategi og en ressource <strong>for</strong> de unge drenge, <strong>for</strong>di det kan<br />
• Fungere som overgangsfase fra ung og afhængig af familien <strong>til</strong> en<br />
selvstændig <strong>til</strong>værelse<br />
• Fungere som overlevelsesstrategi efter endt afsoning<br />
• Fungere som flugt fra fastlåst situation – fx tvangsægteskab,<br />
dominerende relationer, gæld, trusler<br />
• Som vej <strong>til</strong> attraktiv status som ”voksen mand”<br />
• Giver oplevelser, spænding og intensitet<br />
• Giver adgang <strong>til</strong> sociale netværk og kammeratskaber<br />
• Giver mulighed <strong>for</strong> synligt <strong>for</strong>brug<br />
Hviid giver eksempler på interview med unge kriminelle, der viser, at det<br />
styrker de unge, hvis de og deres <strong>for</strong>ældre får ansvar og et netværk, der kan<br />
erstatte det netværk, de har udviklet gennem kriminalitet. Derudover har hun<br />
ligesom i projektet oven<strong>for</strong> en række <strong>for</strong>slag <strong>til</strong>, hvad der skal <strong>til</strong> <strong>for</strong> at<br />
<strong>for</strong>ebygge at de unge kommer ind i eller falder <strong>til</strong>bage i kriminalitet:<br />
• Mobilisering af lokale <strong>for</strong>ældregrupper<br />
• Inddragelse af <strong>for</strong>ældre kan være relevant da de kan hjælpe de<br />
unge i den svære overgang fra barn <strong>til</strong> voksen<br />
• Forældre kan være et led imellem skole og hjem<br />
• At give målrettet støtte (mod erhvervslivet) <strong>til</strong> marginaliserede unge<br />
• Etablering af ressourcenetværk og mobilisering af ressourcepersoner<br />
• Forældre kan hjælpe unge ud af krise<strong>til</strong>stande, hvor der ikke synes<br />
andre udveje<br />
Ungdomskriminalitet og traumatiserede flygtninge<br />
Indsatsen mod kriminalitet blandt unge med anden etnisk baggrund end<br />
dansk har muligvis et helt <strong>for</strong>kert udgangspunkt. Det vurderer <strong>for</strong>skningschef<br />
Bo Ertmann fra Teori og Metodecentret på baggrund af en omfattende<br />
undersøgelse af de indsatte på landets sikrede afdelinger <strong>for</strong> unge kriminelle.<br />
Undersøgelsen ”Projekt Fokus” viser, at 66 procent af de indsatte har<br />
udenlandsk baggrund, og at det store flertal af dem kommer fra<br />
flygtningefamilier. Omkring en tredjedel af de unge på landets sikrede<br />
afdelinger har flygtningebaggrund. En tredjedel af de unge kriminelle på de<br />
sikrede afdelinger er enten selv flygtet eller vokset op med <strong>for</strong>ældre, der<br />
flygtede fra deres hjemland. Nogle af dem har mistet en <strong>for</strong>ælder andre to.<br />
Nogle af dem har oplevet deres hjem blive brændt ned, oplevet vold eller<br />
overgreb. Nogle af dem er flygtet i ly af mørket. Andre er født i Danmark og<br />
vokset op med traumatiserede <strong>for</strong>ældre. Fælles <strong>for</strong> dem alle er, at de er unge<br />
31
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
kriminelle med flygtningebaggrund. Og at de sidder på en af landets syv<br />
sikrede afdelinger.<br />
Deraf kan man muligvis konkludere, at det ikke er dårlig opdragelse og<br />
integrationsproblemer, der er skyld i kriminaliteten blandt de unge<br />
nydanskere, mener Bo Ertmann. Det er derimod de traumer, deres familier<br />
har fået som flygtninge.<br />
Det faktum, at de sikrede afdelinger har en rimelig sårbar gruppe blandt de<br />
unge diskuteres generelt ikke, men det er ifølge Bo Ertmann på tide, at<br />
socialpædagoger begynder at differentiere mellem unge med flygtninge og unge<br />
med indvandrerbaggrund. Undersøgelsen viser at flygtningegruppen er langt<br />
mere belastet end både unge med indvandrerbaggrund og unge med dansk<br />
baggrund. Unge med flygtningebaggrund har flere brudte familie<strong>for</strong>hold, flere<br />
dødsfald blandt <strong>for</strong>ældrene og mere psykisk sygdom i familien. Gruppen af<br />
<strong>etniske</strong> unge kan inddeles i to meget <strong>for</strong>skellige undergrupper, hvoraf den<br />
største består af flygtninge. Udover sprogproblemer er disse unge socialt meget<br />
belastede og en del beskrives som traumatiserede. For denne gruppe må det<br />
dels siges, at samfundets integrationsindsats ikke har været <strong>til</strong>strækkelig og<br />
dels, at de sikrede afdelinger står med en svær opgave, som de ikke er blevet<br />
klædt på <strong>til</strong> at løse. Den anden gruppe består af Andengenerationsindvandrere<br />
som er børn af indvandrede arbejdstagere i 1960'erne. De udgør mindre end<br />
1/5 af de indskrevne i sikrede afdelinger, og denne gruppe viser sig, i<br />
modsætning <strong>til</strong> det generelle mediebillede, at være mindre socialt og kriminelt<br />
belastet end gruppen af danske unge.<br />
Formålet med projektet er at <strong>til</strong>vejebringe dokumentation om anvendelsen af<br />
de sikrede afdelinger og – ud fra denne dokumentation – at fremkomme med<br />
<strong>for</strong>slag <strong>til</strong>, hvordan den pædagogiske og socialfaglige indsats kan <strong>for</strong>bedres.<br />
Resultaterne fra projektet danner baggrund <strong>for</strong> en række <strong>for</strong>slag <strong>til</strong> ændringer<br />
i de sikrede afdelingers pædagogiske praksis og <strong>til</strong> <strong>for</strong>bedring af de offentlige<br />
systemers samarbejde omkring de anbragte unge. En uddybning af<br />
dokumentationen findes i bilag..<br />
Undersøgelsen viser, at de unge generelt er glade og taknemmelige <strong>for</strong> at være<br />
anbragt i en sikret afdeling frem <strong>for</strong> i et arresthus, og at de sætter stor pris på<br />
personalets omsorg, ikke mindst ved ankomsten, hvor de fleste er meget<br />
usikre og befinder sig i en kaotisk og psykisk belastende situation. Den<br />
positive grundinds<strong>til</strong>ling betyder dog ikke, at de unge er ukritiske i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
personalet og indholdet i dagligdagen på de sikrede afdelinger. Samtidig peger<br />
undersøgelsen på behov <strong>for</strong> at <strong>til</strong>føre afdelingerne kompetencer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at<br />
varetage opgaverne med de mange traumatiserede flygtninge, misbrugende<br />
eller psykisk afvigende unge. Undersøgelsens resultater vedrørende<br />
anbringelsernes længde, de unges belastede opvækstbetingelser, den <strong>etniske</strong><br />
<strong>for</strong>deling med overvægt af dårligt integrerede flygtningebørn m.m. peger på et<br />
stort behov <strong>for</strong> fremover at <strong>for</strong>bedre dokumentationen af anvendelsen af de<br />
sikrede afdelinger. Undersøgelsen viser også med megen vægt, at de sikrede<br />
afdelinger i mange <strong>til</strong>fælde kommer <strong>til</strong> at stå alene med ansvaret <strong>for</strong> de<br />
anbragte unge. Kvaliteten i den kommunale indsats er svingende og ofte<br />
u<strong>til</strong>strækkelig i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at sikre den unge en <strong>for</strong>nuftig udslusning efter<br />
opholdet i sikret regi.<br />
32
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
På baggrund af undersøgelsen <strong>for</strong>eslår Bo Ertmann i en artikel i Politiken den<br />
27 december 2007, at debatten føres på et <strong>for</strong>kert grundlag.:<br />
»Kriminalitetsdebatten i Danmark har taget udgangspunkt i, hvad jeg<br />
betragter som et dogme: at årsagen <strong>til</strong> kriminalitetsudviklingen er, at vi har en<br />
gruppe andengenerationsindvandrere, som <strong>for</strong>ældrene ikke har været i stand<br />
<strong>til</strong> at opdrage, og som rives i stykker i spændingsfeltet mellem deres<br />
oprindelige kultur og den danske«. Men Bo Ertmann tror, at virkeligheden ser<br />
anderledes ud. At flygtningebørnene er mere kriminelle, <strong>for</strong>di de kommer fra<br />
sårbare familier, hvor krigsarrene er tatoveret ind i familiens historie. Ifølge Bo<br />
Ertmann er statsløse palæstinensere og unge, der stammer fra Somalia og de<br />
tidligere sovjetrussiske lande mere kriminelle end indvandrerunge fra Pakistan<br />
og Tyrkiet. »Når man ser på dem, som er anbragt på de sikrede institutioner,<br />
går skillelinjen mellem dem, som stammer fra traditionelt krigshærgede lande,<br />
og dem, der ikke gør«. Bo Ertmann understreger, at han taler ud fra en<br />
<strong>for</strong>nemmelse. Det har været belagt med et tabu at rubricere unges kriminalitet<br />
ud fra etnicitet, men han mener, at man bør bryde det tabu, så materialet kan<br />
blive mere præcist.<br />
Evaluering af kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende projekter<br />
Styrelsen <strong>for</strong> Social Service igangsatte i 2006 et projekt: ”Indsatser over <strong>for</strong><br />
kriminelle unge under 15 år: Idékatalog og evaluering af projekter”, der skal<br />
bidrage <strong>til</strong> at styrke indsatsen over <strong>for</strong> unge kriminelle under 15 år. Projektet<br />
har særlig fokus på unge kriminelle med etnisk minoritetsbaggrund.<br />
Igennem årene har der været igangsat adskillige projekter, som retter sig mod<br />
<strong>for</strong>ebyggelse af kriminalitet, især blandt unge med etnisk minoritetsbaggrund.<br />
Flere af projekterne er evaluerede, og har vist sig effektive i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
<strong>for</strong>ebyggelse af <strong>for</strong>tsat kriminalitet. Det er der<strong>for</strong> oplagt, at bygge videre på<br />
disse positive erfaringer. Ovennævnte projekt skal opsamle de eksisterende<br />
evaluerede erfaringer med indsatser over <strong>for</strong> kriminelle unge, der efterfølgende<br />
skal <strong>for</strong>midles bredt ud via et idékatalog.<br />
Projektets opgave består i:<br />
• At indsamle viden om og beskrive de indsatser over <strong>for</strong> kriminelle unge,<br />
der gennem evalueringer har vist sig effektive <strong>til</strong> at <strong>for</strong>ebygge<br />
kriminalitet eller yderligere kriminalitet hos de unge - i særdeleshed<br />
unge under 15 år med anden etnisk baggrund end dansk.<br />
• At samle beskrivelserne af indsatserne i et let <strong>til</strong>gængeligt og<br />
inspirerende idékatalog.<br />
• I samarbejde med Styrelsen <strong>for</strong> Specialrådgivning og Social Service at<br />
ops<strong>til</strong>le evalueringsdesign og evalueringskriterier <strong>for</strong> projekter, der får<br />
støtte af ansøgningspuljen samt give generel vejledning i udfyldelse af<br />
ansøgningsskema <strong>til</strong> puljen.<br />
• At evaluere de nye støttede projekter, der er igangsat med<br />
udgangspunkt i idékataloget, samt yde rådgivning <strong>til</strong> de støttede<br />
projekter om deres egen evaluering.<br />
• At revidere idékataloget på baggrund af den tværgående evaluering af de<br />
støttede projekter.<br />
De <strong>for</strong>eløbige resultater offentliggøres februar 2008 i <strong>for</strong>m af et idékatalog, der<br />
opsamler erfaringer og evalueringer af kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende projekter.<br />
33
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Dette materiale skal vi naturligvis også inddrage som inspiration <strong>til</strong> fase 4 og<br />
5. Der har ikke tidligere været tradition <strong>for</strong> på denne måde at indsamle viden<br />
om kvalitet og effektmåle på kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende <strong>til</strong>tag i Danmark. Især i<br />
USA og Canada, er der gennemført en række videnskabelige <strong>for</strong>søg og<br />
undersøgelser. Det er dér, vi henter den erfaring, der redegøres <strong>for</strong> i det<br />
følgende.<br />
Tidlig <strong>for</strong>ebyggelse<br />
Projekter, der sigter på at støtte socialt og økonomisk svagt s<strong>til</strong>lede<br />
børnefamilier, kan betyde mindre børnemishandling, <strong>for</strong>bedring af børnenes<br />
<strong>for</strong>hold i og <strong>til</strong> skolen samt mindsket kriminalitet blandt børnene og de unge<br />
senere i livet.<br />
Den mest succesrige <strong>for</strong>m <strong>for</strong> tidlig <strong>for</strong>ebyggelse, som der <strong>for</strong>søgsvis er arbejdet<br />
med, er intensiv og langvarig kontakt med en sundhedsplejerske. Altså noget<br />
der rækker betydeligt ud over den kontakt med sundhedsplejersker, der<br />
<strong>for</strong>ekommer som et alment velfærds<strong>til</strong>bud i Danmark. Alle de <strong>for</strong>søg, der er<br />
<strong>for</strong>etaget på dette område, og som omfatter sårbare børnefamilier, har givet<br />
positive resultater. Der er målt positive effekter med hensyn <strong>til</strong> både<br />
<strong>for</strong>ældrenes behandling af deres børn, børnenes skole<strong>for</strong>hold og senere<br />
kriminalitet.<br />
Mange <strong>for</strong>søg med familieterapi og -træning <strong>til</strong> <strong>for</strong>ældre <strong>til</strong> unge lovovertrædere<br />
og børn i risikogruppen har også givet positive resultater. Det samme gælder<br />
førskoleprogrammer og skolebaserede programmer. Eksempelvis kan nævnes<br />
et toårigt program, der omfattede en 2,5 timers daglig indsats over <strong>for</strong> børn i<br />
fattige miljøer. Forsøget har påvist både <strong>for</strong>bedrede skolestandpunkter, mindre<br />
arbejdsløshed og mindre kriminalitet i <strong>for</strong>søgsgruppen i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
kontrolgruppen. Også <strong>for</strong>søg med ekstra indsats over <strong>for</strong> skolebørn i de yngste<br />
klasser og et udviklingsprogram <strong>for</strong> større elever har påvist klare<br />
kriminalpræventive effekter.<br />
Afskrækkelsesprogrammer<br />
Afskrækkelse <strong>til</strong>trækker sig meget stor opmærksomhed, og den almene <strong>til</strong>tro<br />
<strong>til</strong> denne metode er overvældende. Det skyldes nok, at mange oplever, at bare<br />
tanken om at skulle en tur bag tremmerne er nok <strong>til</strong> at afholde dem fra at<br />
begå dumheder. Der<strong>for</strong> er programmer som Scared Straight, hvor unge på vej<br />
ind i en kriminel løbebane s<strong>til</strong>les over <strong>for</strong> hårdt belastede fanger i lukkede<br />
fængsler, uhyre populære. 'Det må simpelthen virke', synes mange at mene.<br />
Sådan er kriminalitetens logik bare ikke. Forbrydelser begås gerne i en<br />
desperat situation, hvor risici <strong>for</strong>trænges. Det, der <strong>for</strong>ekommer skræmmende<br />
<strong>for</strong> veletablerede borgere, kan desuden have en helt anden virkning på dem,<br />
der befinder sig i samfundets yderkant.<br />
Der er gennemført en række <strong>for</strong>søg med det, der kaldes Boot Camps, dvs.<br />
strafafsoning under militærlignende <strong>for</strong>mer, hvor der satses på disciplin og<br />
struktur. Effekten af denne afsonings<strong>for</strong>m er sammenlignet med effekten af de<br />
almindelige afsonings<strong>for</strong>mer. Ingen af de undersøgelser, der er gennemført,<br />
har påvist klart positive resultater, men tværtimod en tendens <strong>til</strong> negative<br />
effekter.<br />
34
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Der er også gennemført undersøgelser af kortvarige fængslinger af unge i<br />
<strong>for</strong>bindelse med mindre alvorlige <strong>for</strong>brydelser. Fire af de fem undersøgelser,<br />
der findes på dette felt, viser, at de unge, der arresteres, oftere falder <strong>til</strong>bage <strong>til</strong><br />
kriminelle handlinger end dem, der ikke arresteres. Den femte undersøgelse<br />
giver både negative og positive resultater.<br />
Tilsvarende dårlige resultater har <strong>for</strong>søg med såkaldt Shock Probation og<br />
Shock Parole givet. I disse <strong>for</strong>søg har personen, der har været i <strong>til</strong>syn i<br />
<strong>for</strong>bindelse med enten en betinget dom eller en prøveløsladelse, været<br />
kortvarigt indespærret med henblik på en chokeffekt. Der er enten ikke fundet<br />
nogen positiv effekt af disse <strong>for</strong>anstaltninger, eller der er fundet en egentlig<br />
negativ effekt.<br />
Endelig kan der peges på de ovennævnte Scared Straight programmer. Disse<br />
programmer har givet enten negative effekter eller ingen effekter.<br />
Straffe uden behandlings<strong>til</strong>tag<br />
Erfaringerne med institutionsanbringelser og fængselsstraffe, som ikke<br />
indebærer intensiv og ekstraordinær behandlingsindsats, er, at dette i bedste<br />
fald har en nuleffekt, og at der er risiko <strong>for</strong> en egentlig negativ<br />
specialpræventiv effekt. En negativ effekt synes især at være en risiko, hvis de<br />
unge overlades meget <strong>til</strong> sig selv og hinandens negative påvirkning.<br />
Sidstnævnte har på det seneste især været fremhævet af den svenske psykolog<br />
Claes Levin, der har interviewet unge, som har været anbragt i svenske<br />
ungdomsinstitutioner. I <strong>for</strong>bindelse med afviklingen af ungdomsfængselssanktionen<br />
i Danmark i 1973 var det også et emne, der var i fokus.<br />
Sammenfatning<br />
De erfaringer, der findes med hensyn <strong>til</strong> at mindske kriminaliteten blandt børn<br />
og unge, viser, at der ikke findes lette og enkle løsninger, og at de mest<br />
effektive midler er dem, der sigter på <strong>for</strong>bedringer af de sociale <strong>for</strong>hold under<br />
opvæksten. Positivt vurderet er meget af det, der er eksperimenteret med i<br />
udlandet, <strong>for</strong>hold, der allerede indgår i den danske velfærdsmodel. Vi må altså<br />
gå ud fra, at de almene sociale, sundhedsmæssige og uddannelsesmæssige<br />
<strong>til</strong>tag, der findes i Danmark, modvirker kriminalitet. De udenlandske<br />
erfaringer viser imidlertid også, at en endnu mere målrettet og intensiv indsats<br />
over <strong>for</strong> de børn og familier, der har store problemer, må <strong>for</strong>ventes at kunne<br />
have en yderligere præventiv effekt.<br />
Når det først er gået galt, og straffesystemet kommer ind i billedet, så er<br />
løsningen ikke at søge at skræmme de unge. Det, der er væsentligt at<br />
bemærke, er, at afskrækkelsesprogrammer ikke alene synes at være<br />
uvirksomme, men at de rent faktisk risikerer at gøre ondt værre. Selv om<br />
indespærringer i institutioner og fængsler umiddelbart har en<br />
uskadeliggørende effekt, så er risikoen, at den unge u<strong>for</strong>trødent eller i videre<br />
omfang end ellers <strong>for</strong>tsætter med at begå kriminalitet efter løsladelsen, såfremt<br />
der ikke sættes intensivt ind med behandling under institutionsopholdet. Der<br />
<strong>for</strong>eligger ikke videnskabeligt bevis <strong>for</strong>, at behandling ikke kan <strong>for</strong>egå under<br />
tvang eller i institution, men <strong>for</strong>skningen peger på, at behandlingen i frihed<br />
har størst chance <strong>for</strong> at lykkes.<br />
35
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Den nye viden peger på en række <strong>for</strong>hold, som kan inddrages i overvejelserne<br />
omkring <strong>empowerment</strong>-projekter. Det er væsentligt at se kriminaliteten som<br />
en strategi, der giver de unge noget, de ikke har kunnet få andre steder:<br />
ansvar, anerkendelse, status, netværk og økonomiske ressourcer – og finde<br />
alternativer <strong>til</strong>, hvordan de unge kan opnå disse ting gennem uddannelse og<br />
arbejde.<br />
Det er også nødvendigt at se den enkelte unges situation som et udtryk <strong>for</strong> den<br />
særlige historie, han eller hun har haft. Den hjælp, den unge selv kan yde, er<br />
afhængig af, om man fx kommer fra en traumatiseret familie eller en stabil,<br />
ressourcestærk indvandrerfamilie. Det handler tydeligvis om at få synliggjort<br />
den unges ressourcer og inddraget <strong>for</strong>ældrene som ressource i det omfang, det<br />
er muligt. Altså at indtage en ressourcebaseret <strong>til</strong>gang frem<strong>for</strong> en<br />
problembaseret <strong>til</strong>gang. I det efterfølgende kapitel præsenterer vi en lang<br />
række projekter, hvor andre konkret har <strong>for</strong>søgt <strong>for</strong>skellige metoder i den<br />
kriminalitets<strong>for</strong>byggende indsats. Disse projekter er dog ikke alle udtryk <strong>for</strong> en<br />
ressourcebaseret <strong>til</strong>gang.<br />
Endeligt må Det Kriminalpræventive Råds ”kulturelle <strong>for</strong>klaringsmodel”<br />
undersøges nærmere. Hvilke kultur-elementer er det præcist der peges på,<br />
hvad kan der gøres ved dem, og er denne <strong>for</strong>klaringsmodel grundlæggende<br />
baseret på viden om, at der er en <strong>til</strong>svarende kulturel <strong>for</strong>klaringsmodel <strong>for</strong><br />
<strong>etniske</strong> danske unge der begår kriminalitet? Spørgsmålet er også aktualiseret<br />
af, at de velkendte og almene (ikke-kulturelle) socio-økonomiske <strong>for</strong>hold i høj<br />
grad synes at give en <strong>for</strong>klaring på overrepræsentationen i kriminalitet blandt<br />
<strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
36
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Kapitel 4. Eksempler på projekter <strong>til</strong> inspiration<br />
I dette kapitel har vi samlet en række eksempler på igangværende offentlige og<br />
private projekter, der ser ud <strong>til</strong> at skabe bedre uddannelsesmuligheder<br />
og/eller mindske risikoen <strong>for</strong>, at de unge kommer ud i kriminalitet eller<br />
<strong>for</strong>tsætter en kriminel løbebane. Hvad karakteriserer disse projekter, som kan<br />
guide os i kommende <strong>empowerment</strong>-projekter?<br />
Vi opdeler projekterne under nogle af de overskrifter, som vi i kapitel tre fandt<br />
frem <strong>til</strong> er karakteristiske <strong>for</strong> projekter, der gerne vil støtte netop denne gruppe<br />
unge: gadeplan, produktorientering (orienteret mod arbejde eller uddannelse)<br />
<strong>for</strong>ældreinddragelse, samarbejde på tværs, professionel udvikling, metoder og<br />
organisering. Disse overskrifter kan rumme de projekter, vi har fundet mest<br />
interessante, selvom nogle af projekterne kan placeres under flere af<br />
overskrifterne – som fx projekter der både inddrager <strong>for</strong>ældre og <strong>for</strong>egår på<br />
gadeplan ligesom alle projekter jo indebærer nogle metoder og<br />
organisations<strong>for</strong>mer. Vi har placeret projekterne i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> det tema, der har<br />
inspireret os ved projektet.<br />
Gadeplan<br />
Et af indsatsområderne <strong>for</strong> den kriminalpræventive indsats er gadeplanet.<br />
Unge med etnisk minoritetsbaggrund er ikke i samme omfang som indfødte<br />
danskere integrerede i det etablerede system. De er f.eks. sjældnere <strong>til</strong>knyttet<br />
en uddannelsesinstitution, et arbejdssted, en fritidsinstitution el. lign. Der<strong>til</strong><br />
kommer en ofte <strong>for</strong>ekommende fremmedgjort holdning <strong>til</strong> institutionsmiljøet i<br />
<strong>for</strong>ældregenerationen, som ikke ser et behov <strong>for</strong> pædagogisk opsyn i børnenes<br />
fritid eller <strong>for</strong> medlemskab af fritids- og sportsklubber, så længe børnene har<br />
nogen at lege eller dyrke sport med. Gadelivsidentiteten betyder, at der ikke er<br />
nogen, der holder øje med dem og griber ind, hvis de har særlige problemer.<br />
Hvis man vil have fat i de udsatte <strong>etniske</strong> unge, skal man altså arbejde<br />
udenom det etablerede system og møde dem på gadeplan. Der<strong>for</strong> er erfaringen<br />
også, at de tosprogede drenge og unge mænd strømmer <strong>til</strong>, hvis man laver<br />
(gratis) gadeaktiviteter og væresteder. Neden<strong>for</strong> følger nogle eksempler på,<br />
hvordan man konkret kan arbejde med <strong>etniske</strong> unge på gadeplan.<br />
Natteravnene<br />
Natteravnene startede i 1998 og er en <strong>for</strong>ening af frivillige voksne der vil<br />
fremstå som gode rollemodeller <strong>for</strong> lokalområdets børn og unge. Ideen bygger<br />
på erfaringer fra Norge og Sverige. Formålet er at øge trygheden i lokalområder<br />
og indirekte <strong>for</strong>ebygge vold, hærværk, misbrug og lignende blandt børn og<br />
unge, ved at være synlige og færdes i lokalområdet på steder og tidspunkter,<br />
hvor de unge har glæde af det. Konkret går de voksne sammen i grupper på tre<br />
og er synligt klædt i gule jakker med <strong>for</strong>eningens logo, og de færdes kun<br />
udendørs. De observerer og hjælper, og på de unges eget initiativ lytter og<br />
vejleder de. De skal ikke blande sig i uroligheder eller opdrage på de unge.<br />
Alle lokale Natteravne<strong>for</strong>eninger er <strong>til</strong>sluttet landssekretariatet, hvorfra der<br />
ydes gratis uddannelse (f.eks. førstehjælp, adfærd og kriseløsning), materialer<br />
og møder. Arbejdet udføres ofte i samråd med blandt andet SSP, politi og<br />
kommune. Foreningen skriver, at de er med <strong>til</strong> at reducere lokal<br />
småkriminalitet med op <strong>til</strong> 50 pct.<br />
37
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Der er i december 2006 i alt etableret 190 lokale Natteravne<strong>for</strong>eninger med ca.<br />
6.600 uddannede frivillige. Mere end 15.000 har været med siden starten.<br />
Som noget nyt <strong>for</strong>søger Natteravnene at engagere nydanske kvinder <strong>til</strong> at gå på<br />
gaden i eftermiddagstimerne i visse områder i København,<br />
www.natteravnene.dk (Uddybet i bilag 7 – <strong>til</strong>tag 6).<br />
Produktorientering – uddannelse eller arbejde<br />
Ifølge en rapport fra Det Kriminalpræventive Råd kan man ofte se en mere<br />
pragmatisk livsholdning blandt <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>, hvilket <strong>til</strong>skrives, at en del<br />
indvandrere kommer fra små landsbymiljøer, hvor man har været tættere på<br />
livets basale behov end man typisk er det i Danmark. Det afspejler sig ifølge<br />
rapporten f.eks. i de <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>s uddannelsesvalg. På<br />
ungdomsuddannelserne vælger de erhvervsfaglige uddannelser - der i sig selv<br />
er kompetencegivende - frem <strong>for</strong> gymnasiale uddannelser. På korte,<br />
mellemlange og videregående uddannelser er de først og fremmest<br />
repræsenteret på områderne sundhed og teknik, og endelig er der et stort<br />
underskud af indvandrere og efterkommere på det pædagogiske område. Hvis<br />
rapportens <strong>for</strong>ståelse skal tages alvorligt kan det fx betyde at denne<br />
”produktorientering” betyder at et <strong>empowerment</strong>-projekt helst skal være<br />
erhvervsrettet og sigte mod at sætte den unge i arbejde.<br />
Unge- og <strong>for</strong>ældrerådgivning <strong>til</strong> uddannelse og arbejde<br />
Vejledningscenter <strong>for</strong> uddannelse og arbejde i Århus (VCUA) er et projekt i<br />
Gellerup-området i Århus. Centeret har fået s<strong>til</strong>let en lejlighed <strong>til</strong> rådighed af<br />
Brabrand Bolig<strong>for</strong>ening, og herfra <strong>til</strong>bydes åben rådgivning <strong>for</strong> unge og deres<br />
<strong>for</strong>ældre. Centeret benytter sig af frivillige rollemodeller med etnisk<br />
minoritetsbaggrund og ung <strong>til</strong> ung-vejledning af unge, der er i gang med eller<br />
har afsluttet en uddannelse. Centret har et velfungerende samarbejde med de<br />
lokale skoler. VCUA har desuden oprettet et korps af frivillige <strong>for</strong>ældre, der<br />
rådgiver andre <strong>for</strong>ældre, så de bedre kan støtte de unge i deres valg af<br />
uddannelse og arbejde. De frivillige <strong>for</strong>ældre opkvalificeres løbende gennem<br />
kurser, der er arrangeret af Ungdomsuddannelsens Vejledningscenter ved<br />
Århus kommune. Formålet med VCUA er at motivere og holdningsbearbejde<br />
de unge og deres <strong>for</strong>ældre, så flere unge vælger en relevant uddannelse og<br />
gennemfører den. Ahmed El Ahmed der er en af de to uddannelsesguider, var<br />
indbudt <strong>til</strong> <strong>PMD</strong>s seminar 8. november. Se evt. www.vcua.dk.<br />
Forældre som ressource i børnenes uddannelse<br />
I projektet Good-id-in-schools er der udviklet og afprøvet <strong>for</strong>løb, hvor <strong>for</strong>ældre<br />
bliver inddraget som ressource i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> elevernes sproglige og faglige<br />
læring. Forældrene inddrages i konkrete aktiviteter (oplevelser) som fx logbog,<br />
museumsbesøg og praktikophold. Inddragelse af <strong>for</strong>ældre i disse konkrete<br />
læringsaktiviteter <strong>for</strong>binder <strong>for</strong>ældrenes erfaringer og viden med skolens<br />
læringsmål. På den måde knyttes elevernes hverdagssprog og skolesprog<br />
tættere sammen, <strong>for</strong>ældrene får viden om skolen samtidig med at deres viden<br />
kommer ind i skolens undervisning, og der skabes rammer <strong>for</strong> at <strong>for</strong>ældrene<br />
kan støtte deres børn i skolegangen.<br />
Udover konkrete <strong>for</strong>løb hvor <strong>for</strong>ældrene involveres i undervisningen, indebærer<br />
projektet også et element, hvor denne tænkning udvikles i undervisnings<strong>for</strong>løb<br />
i læreruddannelsen. Se evt www.good-id-in-schools.eu<br />
38
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Toros CD og Enghøjskolen<br />
På seminaret i november <strong>for</strong>talte Tuncay Balaban om samarbejdet mellem<br />
indvandrerfodboldklubben Toros CD i Avedøre Stationsby, Enghøjskolen,<br />
ungdomsklubber og idrætsklubber. Siden 2000 har der hvert år med stor<br />
succes været arrangeret en uddannelsesdag <strong>for</strong> 8.-9. klasserne og deres<br />
<strong>for</strong>ældre. Det har været <strong>for</strong> alle elever både med etnisk minoritetsbaggrund og<br />
<strong>etniske</strong> danskere. Dagene er kendetegnet ved, at skolen slutter et par timer<br />
tidligere, så de unge kan gøre boder osv. klar. Der er uddannelsesvejledere <strong>til</strong><br />
stede, og der møder unge op med indvandrerbaggrund, som har en<br />
uddannelse og <strong>for</strong>tæller om deres fag. Dagen <strong>for</strong>egår under afslappede <strong>for</strong>mer<br />
med te, kaffe, osv. Fordelen er, at fodboldklubben, der har fat i de unge,<br />
bruger engagementet i fodboldklubben i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at in<strong>for</strong>mere om ungdomsuddannelserne.<br />
Kendskab <strong>til</strong> historien – erfaringer fra Brasilien<br />
På seminaret <strong>for</strong>talte antropolog Rune Kier Nielsen om hans erfaringer med<br />
frivillig undervisning i historie og samfunds<strong>for</strong>hold om eftermiddag og aften<br />
blandt unge sorte brasilianere udført i regi af Brasiliens Black Movement -<br />
særligt organisationen Steve Biko. Dette har hjulpet mange fattige sorte uden<br />
uddannelse igennem universitetet og ind på arbejdsmarkedet ved at <strong>for</strong>tælle<br />
dem om de strukturelle <strong>for</strong>hindringer der er - bl.a. racisme og modvilje mod<br />
afro-brasilianske religioner.<br />
Han <strong>for</strong>talte også om Kirkernes Integrations Tjeneste i Danmark (KIT), som på<br />
lokalt niveau gør at stort arbejde <strong>for</strong> at tager sig af integrationen af flygtninge<br />
og indvandrere med kristen baggrund.<br />
Sjakket<br />
Sjakket begyndte i 1991 på Nørrebro i København og var et <strong>til</strong>holdssted <strong>for</strong><br />
børn og unge i området. Stedet blev drevet på frivillig basis ind<strong>til</strong> 1993, hvor<br />
det blev et <strong>for</strong>søgsprojekt under socialministeriet, og i 1996 blev det en<br />
selvejende institution under Københavns Kommune.<br />
Sjakket står i dag <strong>for</strong> flere aktiviteter. For det første er det et socialpædagogisk<br />
<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> unge mellem 11 og 17 år, der ikke kan rummes i andre etablerede<br />
<strong>til</strong>bud. Her kommer de unge, som er indskrevet gennem deres sagsbehandler,<br />
hver dag fra kl. 10 <strong>til</strong> 16 og der er mulighed <strong>for</strong> at tage 9. og 10. klasses<br />
afgangseksamen i et samarbejde med kommunens ungdomsskole. De ansatte i<br />
Sjakket kommer alle fra et miljø, der ligner de unges, og står <strong>til</strong> rådighed <strong>for</strong> de<br />
unge hele døgnet, hvis de har brug <strong>for</strong> hjælp. Der arbejdes med aktiviteter <strong>for</strong><br />
de unge, og der er fokus på sund kost, idræt, undervisning, voksenkontakt,<br />
rådgivning, <strong>for</strong>ældresamarbejde og samarbejde med socialcentre.<br />
”Mjølnerparken – Det <strong>for</strong>ebyggende arbejde”, Ydre Nørrebro, København.<br />
Ud over det socialpædagogiske <strong>til</strong>bud står Sjakket også <strong>for</strong> fritids- og<br />
aktivitets<strong>til</strong>bud i en klub i Mjølnerparken i København, hvor der blandt andet <strong>til</strong>bydes<br />
lektiehjælp, fritidsaktiviteter og udflugter <strong>for</strong> områdets børn og unge. I dette arbejde<br />
samarbejder Sjakket med mange <strong>for</strong>skellige aktører, blandt andet <strong>for</strong>ældre, SSP,<br />
Rådmandsgade skole, Projektrådgivningen og Dansk Flygtningehjælp. Tilbuddet i<br />
Mjølnerparken er baseret på tanken om ’Integration Through Education’<br />
www.sjakket.dk. Formålet med projektet er at skabe gode fritidsmuligheder <strong>for</strong><br />
børn og unge i Mjølnerparken, at skabe trykke rammer og mulighed <strong>for</strong><br />
voksenkontakt, at hjælpe børn og unge i Mjølnerparken i gang med<br />
fritidsaktiviteter, også uden <strong>for</strong> Mjølnerparken, at blande børn og unge fra<br />
39
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
<strong>for</strong>skellige kulturer med henblik på en større <strong>for</strong>ståelse, samt at lære de unge<br />
om <strong>for</strong>eningsliv. Det er projektets ide at styrke og udvikle integrationen og det<br />
sociale og kulturelle gadeplansarbejde i Mjølnerparken. Målgruppen er børn og<br />
unge mellem 6 og 18 år, og helt konkret deltager ca. 200 flere gange om ugen i<br />
en af aktiviteterne. Indsatsen er koncentreret om lommepengeaktivteter eller<br />
fritidsjob. (Uddybet bilag 7 – <strong>til</strong>tag 5)<br />
Lommepengeprojektet<br />
Et eksempel på et produktorienteret projekt er lommepengeprojektet på<br />
Nørrebro. Baggrunden <strong>for</strong> projektet var, at “rødder” i alderen 12-15 år ikke fik<br />
lommepenge hjemmefra, og at de ikke havde mulighed <strong>for</strong> at skaffe sig<br />
fritidsjob, hvilket betød, at de ikke kunne skaffe sig de samme ting som deres<br />
jævnaldrende: f.eks. en discman, mærketøj, rollers eller skateboards.<br />
Drengene havde over<strong>for</strong> opsøgende medarbejdere på gaden og i værestedet<br />
”Gadepulsen” givet udtryk <strong>for</strong>, at de ikke havde mulighed <strong>for</strong> at skaffe sig disse<br />
goder på lovlig vis, og at de der<strong>for</strong> begik indbrud og butikstyverier. På denne<br />
baggrund etablerede man aftaler med lokale om at anvende de unge som<br />
arbejdskraft. Det kunne være indkøb <strong>for</strong> pensionister, hjælp <strong>til</strong> gårdmænd<br />
eller medborgerhuse. De unge fik lov <strong>til</strong> at være med <strong>til</strong> at bestemme, hvilke<br />
slags job, de skulle udføre, og arbejdede max. 12 timer per uge. Lønnen var 30<br />
kr. i timen, heraf betalte arbejdsgiveren den ene halvdel, projektet den anden<br />
halvdel.<br />
Tankegangen i lommepengeprojektet var, at man ved at sikre de unge en<br />
indtjening ville fratage incitamentet <strong>til</strong> at begå kriminalitet. Samtidig lærte de<br />
unge at passe et arbejde. Projektet var ikke møntet direkte på <strong>etniske</strong><br />
<strong>minoriteter</strong>, men området har mange beboere af anden etnisk herkomst end<br />
dansk, og projektet syntes skræddersyet <strong>til</strong> drenge med minoritetsbaggrund.<br />
Motivationen sikres gennem indtjeningen. Samtidig fungerer arbejdet<br />
integrationsfremmende: der skabes kontakter <strong>til</strong> enkeltpersoner og<br />
institutioner i det danske samfund, hvilket kan få umiddelbare virkninger,<br />
ligesom den øgede kontaktflade på længere sigt kan <strong>for</strong>bedre mulighederne <strong>for</strong><br />
at få praktikplads eller arbejde. Endelig havde det den sideeffekt, at<br />
pensionisterne lærte de unge at kende, så de holdt op med at være bange <strong>for</strong><br />
at møde dem på gaden. Lommepengeprojektets idégrundlag er således et<br />
eksempel på, hvordan man har <strong>for</strong>søgt at bruge beskæftigelse som et middel <strong>til</strong><br />
socialisering, <strong>til</strong>pasning og integration.<br />
”Kontaktsted i Gellerup og Bispehaven”, Århus kommune.<br />
Baggrunden <strong>for</strong> projektet er det faktum, at mange unge mellem 7 og 19 år i<br />
Urbanområdet oplever et underskud af voksenkontakt. Behovet <strong>for</strong> at få et<br />
sted, hvor denne kontakt kan finde sted, er blevet rejst af de unge selv på<br />
nogle møder, der har fundet sted på initiativ af Socialcenter Vest som<br />
opfølgning på en række hærværks-hændelser, begået af netop denne gruppe<br />
unge. Parallelt hermed har institutioner, beboere og andre aktører med<br />
relation <strong>til</strong> lokalområdet drøftet problems<strong>til</strong>lingen og fundet det nødvendigt at<br />
reorganisere arbejdet med den nævnte gruppe af unge gennem etablering af et<br />
værested i Gellerup hhv. Bispehaven.<br />
Projektet består i at <strong>for</strong>bedre de to kontaktsteder, så stederne bliver bedst<br />
mulige <strong>for</strong> de unge mellem 7 og 25 år. Dette gør projektet ved mest mulig<br />
brugerinddragelse og ansættelse af de unge selv. Herudover, er der 3 mindre<br />
projekter i gang.<br />
40
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
1. Jobavis, hvor de unge fælles sender ansøgninger ud gennem en avis,<br />
som også vil indeholde relevante artikler. Dette vil blive fuldt op af et<br />
mere målrettet "jobsøgningskursus".<br />
2. "Ud af reden" Kursus, hvor de unge vil få undervisning i bl.a.<br />
boligsøgning, budgetlægning, madlavning, vask mm.<br />
3. "Nedtur/optur" Kursus, hvor der vil blive arbejdet med at hjælpe de<br />
unge ud af kriminalitet gennem <strong>for</strong>edrag, undervisning, institutionsbesøg<br />
og personlig udvikling. (Uddybet i bilag 7 – <strong>til</strong>tag 2)<br />
”Projekt Alternativ Beskæftigelsesindsats” i Brøndby kommune<br />
Indsatsen har sin oprindelse i opstarten af Kvarterløft i Brøndby Strand i<br />
2001, hvor en gruppe tosprogede unge henvendte sig, med ønsket om et sted<br />
at være. Dette resulterede i værestedet Tranens Drenge <strong>for</strong> unge under 18 år.<br />
Indsatsen blev en stor succes. En gruppe unge tosprogede over 18 år<br />
henvendte sig efterfølgende med samme ønske om ”et sted at være”, et<br />
alternativ <strong>til</strong> gaden, stationen og centret, hvor hærværk og misbrug ofte var<br />
centrum i de unges aktiviteter. Dette ønske blev realiseret i <strong>for</strong>året 2003 via et<br />
samarbejde mellem en gruppe unge og Brøndby kommune. Værestedet<br />
fungerede i det efterfølgende års tid som alternativt fritids<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> unge over<br />
18 år i Brøndby. Det havde i gennemsnit 30-50 daglige brugere med en<br />
randgruppe på op <strong>til</strong> 100 unge. Værestedet var således en stor succes, og SSP<br />
i Brøndby Strand fik rapporter fra politiet om, at man kunne spore en roligere<br />
periode i lokalområdet, særligt i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> omfanget af hærværk. I 2004<br />
henvendte ophavsmændene bag Værestedet sig med en op<strong>for</strong>dring <strong>til</strong><br />
Kvarterløft Brøndby Strand om at udvide Værestedet, så det kunne være<br />
rammen om et arbejdsmarkedsrelateret <strong>til</strong>bud. De havde erfaret, at det ofte<br />
var de unges fritid, som var begrænsende <strong>for</strong> deres arbejdsmotivation.<br />
Fritids<strong>til</strong>buddet i Værestedet havde nemlig bevirket, at en del unge fik styr på<br />
fritiden og gik ud og fandt arbejde, ligesom det var et sted, hvor de kunne<br />
finde nye sociale netværk. Tre unge gennemførte et alternativt aktiverings<strong>for</strong>løb<br />
med job <strong>til</strong> følge. Alternativ Beskæftigelsesindsats er således opstået på<br />
baggrund af de unges egen efterspørgsel og initiativ og bygger på Værestedets<br />
succes.<br />
Formålet med den alternative beskæftigelsesindsats er, at få marginaliseringstruede<br />
unge med etnisk minoritetsbaggrund, der ikke tidligere har profiteret af<br />
de eksisterende kommunale <strong>til</strong>bud, integreret på arbejdsmarkedet via et<br />
samarbejde med alternative aktører fra lokalområdet. (Uddybet i bilag 7 – <strong>til</strong>tag<br />
3. www.brondby.dk/Kommunen/Kvarterloft/ Publikationer%20og%20rapporter.aspx)<br />
Forældreinddragelse<br />
Forældreinddragelse i den strategiske udvikling<br />
I USA i staten Massachusetts bliver <strong>etniske</strong> minoritets<strong>for</strong>ældre inviteret <strong>til</strong><br />
møde på skolen <strong>for</strong> at bidrag med deres ønsker og <strong>for</strong>es<strong>til</strong>linger om, hvordan<br />
skolerne strategisk skal udvikle sig <strong>for</strong> at sikre deres børn den bedst mulige<br />
uddannelse i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> det fremtidige samfund og arbejdsmarked, de skal<br />
uddannes <strong>til</strong>. Forældrene bliver fx spurgt om hvilken viden og færdigheder, de<br />
mener afgangselever behøver i år 2020 <strong>for</strong> at kunne klare sig i en globaliseret<br />
økonomi. Forældrene bliver også spurgt, hvordan de mener børnene bedst<br />
41
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
bliver <strong>for</strong>beredt <strong>til</strong> at leve i et multikulturelt samfund, og hvordan de mener,<br />
den ideelle skole ser ud. Det er ikke kun in<strong>for</strong>mation fra skole <strong>til</strong> <strong>for</strong>ældre men<br />
også <strong>for</strong>ældrene, der <strong>for</strong>tæller skolen, hvad de har af <strong>for</strong>ventninger og krav <strong>til</strong><br />
skolen. Minoritets<strong>for</strong>ældrene bliver på den måde anset og behandlet som en<br />
nødvendig ressource i skoleudviklingen.<br />
In<strong>for</strong>mation og inddragelse ved nye lovovertrædere<br />
Familiecenter Vest i Gellerup har arbejdet systematisk med<br />
<strong>for</strong>ældreinddragelse i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> første- og andengangskriminelle samt særlig<br />
unge lovovertrædere. Forældrene opsøges inden 14 dage efter det begåede<br />
<strong>for</strong>hold, og man taler med dem om, hvordan det går med den unge i skolen, i<br />
fritiden osv., og hvad <strong>for</strong>ældrene kan gøre <strong>for</strong> at hjælpe deres barn med<br />
eventuelle problemer. Familiecenteret understreger, at det i den <strong>for</strong>bindelse er<br />
vigtigt at <strong>for</strong>klare <strong>for</strong>ældrene, at den unges fremtid ikke er ødelagt, <strong>for</strong>di han<br />
har begået kriminalitet. Taget i betragtning, at de unges problemer ikke<br />
nødvendigvis skyldes manglende omsorg <strong>for</strong> barnet, som ofte er <strong>til</strong>fældet <strong>for</strong><br />
udsatte danske unge, men snarere manglende viden om, hvordan man støtter<br />
sit barn i det danske samfund, synes projektet meget velegnet.<br />
Rollemodelskonceptet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> <strong>for</strong>ældrene<br />
I projektet “Erhvervsmotivering – Unge der kommer videre” anbefales det, at<br />
man indretter projektet på en måde, hvor de unges sociale, familiemæssige og<br />
kulturelle baggrund ikke gøres <strong>til</strong> modstander, men <strong>til</strong> en medspiller og<br />
ressource <strong>for</strong> <strong>for</strong>andringsprocesser og integration. I projektet var man meget<br />
bevidst om at undgå at indtage roller, der kunne konkurrere med <strong>for</strong>ældrenes.<br />
De optrådte i stedet som f.eks. ”en ven af huset” eller ”den kloge onkel”.<br />
Støttepersonerne tog sig der<strong>for</strong> også <strong>for</strong>trinsvis af den unges ydre anliggender<br />
og bevægede sig kun med <strong>for</strong>sigtighed ind på de mere personlige, familiære<br />
anliggender.<br />
Succeskriteriet i <strong>for</strong>bindelse med indslusning i job eller uddannelse består<br />
ikke i selve placeringen, men i at fastholde den unge i placeringen og den ikkekriminelle<br />
identitet. “Det mønster, jeg ser hos mange af drengene med anden<br />
etnisk baggrund, er, at de har svært ved at fastholde sig selv i det, man sætter<br />
dem i gang med – eller de selv er kommet i gang med. En af grundene kan<br />
være, at de aldrig har været gode nok <strong>til</strong> noget. At de i hvert fald aldrig er<br />
blevet bestyrket i, at de har været gode <strong>til</strong> noget”, <strong>for</strong>tæller en medarbejder.<br />
Der<strong>for</strong> skal <strong>for</strong>ældrene kunne støtte den unge efter projektets afslutning, så<br />
projektets virkning ikke slutter med støttepersonens, skolelærerens,<br />
socialrådgiverens eller SSP-konsulentens <strong>til</strong>bagetrækning. Er <strong>for</strong>ældrene ikke<br />
blevet gjort medansvarlige <strong>for</strong> den unges proces, risikerer man at efterlade en<br />
ung, muligvis velplaceret, i en uholdbar situation, <strong>for</strong>di hans familierelation<br />
kan være invalideret. For at udføre <strong>for</strong>svarlig kriminalprævention skal<br />
<strong>for</strong>ældrene altså være trygge ved situationen og have mulighed <strong>for</strong> at øve reel<br />
indflydelse på, hvordan man skal hjælpe den unge.<br />
Fædregrupper<br />
Fædregrupper bygger på en idé, som startede i Norge og Sverige. Den går ud<br />
på, at <strong>for</strong>ældre færdes frivilligt i de områder, hvor der ofte opstår konflikter og<br />
begås kriminalitet. Det primære <strong>for</strong>mål er den præventive effekt, og det<br />
sekundære, at <strong>for</strong>ældrene kan gribe ind, hvis der opstår en konflikt. På dette<br />
idégrundlag samlede Århus Social<strong>for</strong>valtning en gruppe fædre med etnisk<br />
42
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
minoritetsbaggrund. Når man valgte at bruge fædre med etnisk<br />
minoritetsbaggrund i Århus, var det <strong>for</strong> at <strong>til</strong>passe modellen <strong>til</strong> unge med<br />
etnisk minoritetsbaggrund, idet man antog, at de unge ville være mere lydhøre<br />
over<strong>for</strong> fædre med samme eller lignende kulturel baggrund. “Fædrene” var iført<br />
en bestemt jakke og havde adgangskort <strong>til</strong> en række diskoteker og<br />
arrangementer. Da erfaringen viser, at der opstår færre problemer, når<br />
“fædrene” er <strong>til</strong> stede, er konceptet siden blevet anvendt flere steder i landet.<br />
Samarbejde på tværs<br />
Samarbejde på tværs af myndigheder<br />
De problemer, som de <strong>etniske</strong> unge møder, berører ofte <strong>for</strong>skellige instanser,<br />
som må arbejde sammen. Behovet imødekommes i vid udstrækning af SSPsamarbejdet,<br />
men der er stadig mulighed <strong>for</strong> at intensivere arbejdet.<br />
Flere steder i landet, herunder f.eks. i Odense kommune og i Gellerupområdet<br />
i Århus kommune, afholder repræsentanter <strong>for</strong> politi, social<strong>for</strong>valtning, skole,<br />
klubber, brandvæsen, projektansvarlige mv. faste ugentlige møder <strong>for</strong> at<br />
udveksle oplysninger og diskutere aktuelle problems<strong>til</strong>linger. ”Hvilke unge er<br />
der problemer med? Hvad kan vi gøre? Og hvem tager sig af det?” Strukturen<br />
giver mulighed <strong>for</strong> at oparbejde en bedre viden om den unges “samlede” liv og<br />
dermed også et bedre grundlag <strong>for</strong> at <strong>til</strong>rettelægge en holdbar og ensartet<br />
strategi over<strong>for</strong> den unge og vedkommendes familie. Endvidere <strong>for</strong>ebygges det,<br />
at en familie eller ung bliver overset, <strong>for</strong>di man regner med, at andre tager sig<br />
af dem, eller at myndighederne modarbejder hinanden ved at udsende<br />
<strong>for</strong>skellige signaler.<br />
”Tværfagligt samarbejde om en udvalgt gruppe unge kriminelle",<br />
Formålet med projektet er at <strong>for</strong>ebygge og nedbringe kriminaliteten blandt en<br />
særlig udvalgt gruppe af kriminelle I Odense Kommune Samarbejdsaftalen,<br />
som blev underskrevet i oktober 2006, er et resultat af et samarbejdsprojekt<br />
mellem Kriminal<strong>for</strong>sorgen og Odense kommune og er et led i en særlig indsats<br />
over<strong>for</strong> en gruppe af unge, hvoraf mange har en anden etnisk baggrund.<br />
Målgruppen er de mest kriminelt belastede unge mellem 18 og 30 år i Odense<br />
Kommune (i projektet ca. 60 unge).<br />
Målet med samarbejdsaftalen er, at der skabes en entydig og enkel indgang <strong>til</strong><br />
både Kriminal<strong>for</strong>sorgen og Odense Kommune gennem klare regler <strong>for</strong><br />
kontaktprocedurer mellem de to organisationer ved henholdsvis<br />
varetægtsfængsling, afsoning, prøveløsladelse og betingede domme blandt de<br />
unge. Det er desuden bestemt, at Odense Kommune og Kriminal<strong>for</strong>sorgen i<br />
samarbejde med den kriminelle unge skal udarbejde en handleplan <strong>for</strong><br />
afsoningstiden og den efterfølgende løsladelse og integration i samfundet.<br />
(Uddybet i bilag 7 – <strong>til</strong>tag 7)<br />
High Five<br />
High five er et initiativ, der har fokus på skabe job eller uddannelse <strong>til</strong> unge,<br />
der er i fare <strong>for</strong> at blive marginaliserede på grund af kriminalitet. Det et<br />
landsdækkende projekt, der er startet af Det Nationale Netværk af<br />
Virksomhedsledere. High five arbejder sammen med virksomheder,<br />
kommuner, politi og Kriminal<strong>for</strong>sorgen. High five ønsker at styrke<br />
virksomhedernes sociale ansvar og High five er med <strong>til</strong> at støtte denne proces<br />
43
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
ved blandt andet at være virksomhedernes repræsentant i samarbejdet med de<br />
offentlige myndigheder.<br />
High five vil opnå dets mål blandt andet ved etablering af<br />
virksomhedspraktikker, ansættelser i ordinære jobs og etablering af<br />
fritidsjobs. Målgruppen er unge mellem 15 og 25 der endnu ikke er kendt som<br />
lovovertrædere, som begået småkriminalitet eller som afsoner eller lige har<br />
afsonet en dom. Se evt. www.highfive.net<br />
Der er to målgrupper <strong>for</strong> initiativet: Virksomhederne, som skal modtage de<br />
unge og de unge, som skal ind på virksomhederne. (Se bilag 7 – <strong>til</strong>tag 4)<br />
Professionel udvikling<br />
Den tosprogede medarbejder<br />
Man bruger i stigende grad tosprogede medarbejdere i det sociale og<br />
kriminalpræventive arbejde med <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>, idet det indebærer nogle<br />
oplagte <strong>for</strong>dele. Tosprogede medarbejdere vil ofte have nemmere ved at skabe<br />
kontakt <strong>til</strong> minoritets<strong>for</strong>ældrene, og <strong>for</strong>ældrene vil typisk føle sig mere trygge –<br />
det kan f.eks. være i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong>, om kostplanen <strong>for</strong> de <strong>etniske</strong> børn og unge<br />
bliver overholdt. Den tosprogede medarbejder kan endvidere have en indsigt i<br />
det <strong>etniske</strong> miljø, som kan være uundværlig. Det kan f.eks. være i en<br />
situation, hvor man har svært ved at trænge igennem <strong>til</strong> en ung, der er i<br />
problemer, og det der<strong>for</strong> er vigtigt at finde en person, som den unge har særlig<br />
respekt <strong>for</strong>, og som der<strong>for</strong> har en privilegeret adgang <strong>til</strong> at påvirke den unge,<br />
f.eks. via en samtale. Endelig vil den unge have nemmere ved at identificere<br />
sig med den tosprogede medarbejder – hvilket der især kan være behov <strong>for</strong>,<br />
når det kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende projekt arbejder på at give de unge nogle<br />
positive rollemodeller.<br />
”Konflikthåndtering på gadeplan”. Et trænings<strong>for</strong>løb i tværkulturel<br />
konfliktløsning <strong>for</strong> unge klub- og gadearbejdere, Helsingør Politikreds.<br />
Baggrunden <strong>for</strong> projektet er, at mange unge med etnisk minoritetsbaggrund<br />
oplever en dobbelt udstødelsesproces; både fra det danske samfund og fra de<br />
mere traditionelle værdier i deres familier. Det at stole på andre kan der<strong>for</strong><br />
blive vanskeligt. Mange af disse har dårlige selvbilleder, og har svært ved at<br />
finde en tryg og positiv identitet, hvor<strong>for</strong> nogle får deres behov <strong>for</strong> et<br />
<strong>til</strong>hørs<strong>for</strong>hold dækket i en afvigende ungdomsgruppe. Disse unge har ofte<br />
mangler både hvad angår sociale kompetencer og faglige kompetencer fra<br />
skolen.<br />
Positive rollemodeller er vigtige, hvis de unge skal finde en vej ud af dette<br />
destruktive mønster og integreres bedre i samfundet. Der er der<strong>for</strong> et stort<br />
behov <strong>for</strong> at uddanne konfliktvejledere og rollemodeller med interkulturelle<br />
kompetencer, som kan medvirke <strong>til</strong> at bygge bro mellem det etablerede<br />
samfund og de marginaliserede ungdomsmiljøer. Projektet bygger på en<br />
velafprøvet model, og er således en videreudvikling af et gennemført projekt:<br />
”Grunduddannelse i konfliktløsning <strong>for</strong> unge”, som blev afsluttes 31.december<br />
2003. Dette efterfølgende projekt målrettes mere præcist mod <strong>etniske</strong><br />
<strong>minoriteter</strong>, og med fokus på klub- og gadeplansarbejde.<br />
44
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Projektet består i trænings<strong>for</strong>løb, praktik<strong>for</strong>løb, opfølgning, projektrapport,<br />
konference <strong>for</strong> 16 unge klub- og gadeplansarbejdere fra kommunerne i<br />
Helsingør Politikreds (Uddybet i bilag 7 – <strong>til</strong>tag 1)<br />
Rollemodeller<br />
I det kriminalpræventive projekt ”Erhvervsmotivering – unge der kommer<br />
videre” var målgruppen 40 unge i alderen 14-19 år, <strong>for</strong>trinsvis<br />
andengenerationsindvandrere, der udgjorde et <strong>til</strong>tagende problem <strong>for</strong><br />
pædagoger og lokalområdet i det hele taget pga. hashmisbrug og kriminalitet.<br />
Hensigten med projektet var via rollemodeller at ændre de unges normer og<br />
adfærd. Til dette <strong>for</strong>mål brugte man fem politiassistenter, der hver især fik<br />
“<strong>til</strong>delt” en gruppe unge, som de skulle <strong>for</strong>søge at holdningspåvirke og<br />
motivere i retning af et normalt samfundsliv i <strong>for</strong>m af uddannelse og arbejde.<br />
De unges behov <strong>for</strong> en rollemodel skyldtes, at fædrene ofte var svage eller<br />
fraværende og manglede autoritet.<br />
De <strong>etniske</strong> unge har imidlertid typisk andre familieproblemer end de unge af<br />
dansk oprindelse. Hvor problemerne i de danske familier typisk er<br />
omsorgssvigt og <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> misbrug, drejer problemerne i de <strong>etniske</strong><br />
familier sig mere om splittelse som følge af indvandring og flugt eller konflikter<br />
på grund af stærkt traditionsbundne fædre. Der<strong>for</strong> handler <strong>etniske</strong> unges<br />
behov <strong>for</strong> en voksen i mindre grad om et behov <strong>for</strong> omsorg, og i højere grad om<br />
et behov <strong>for</strong>, at der bliver sat grænser <strong>for</strong> dem, når de overskrider samfundets<br />
norm- og værdisæt. Det kan i den <strong>for</strong>bindelse være en <strong>for</strong>del at bruge en<br />
rollemodel, der er af samme eller lignende kulturel baggrund som den unge.<br />
Det synes dog snarere at være en <strong>for</strong>del end en nødvendighed, at rollemodellen<br />
har minoritetsbaggrund. F.eks. skabte danske politimænd nære og <strong>til</strong>lidsfulde<br />
relationer <strong>til</strong> de <strong>etniske</strong> minoritetsunge i det oven<strong>for</strong> beskrevne projekt<br />
”Erhvervsmotivering – unge der kommer videre”. Tilsvarende fremgår det af<br />
evalueringen af mentorordningen <strong>for</strong> unge straffedømte af anden etnisk<br />
oprindelse, at mentorer med dansk baggrund lykkes lige så godt i arbejdet<br />
med de unge som mentorer med anden etnisk baggrund, selvom både mentor<br />
og den unge fremhæver en større nærhed og <strong>for</strong>ståelse, når de har fælles<br />
etnisk baggrund.<br />
Styrkelse af nærpolitiet<br />
En ny undersøgelse af <strong>for</strong>holdet mellem etnisk minoritetsungdom og politiet,<br />
Konflikt på gadeplan – når etnisk minoritetsungdom og politi mødes, viser, at<br />
begge parter opfatter sig selv og hinanden som værende i konstant konflikt, og<br />
at denne opfattelse tydeligt afspejler sig i deres daglige omgang med hinanden.<br />
De <strong>etniske</strong> unge opfatter politiet som uprofessionelle, idet de føler sig<br />
diskriminerede og <strong>for</strong>fulgt på grund af deres <strong>etniske</strong> baggrund, og politiet<br />
opfatter de <strong>etniske</strong> unge som voldelige, u<strong>for</strong>skammede og uden respekt <strong>for</strong><br />
politiet. Dette modsætnings<strong>for</strong>hold er en ond cirkel, <strong>for</strong>di mange af møderne<br />
mellem de to parter <strong>for</strong>tolkes i lyset af hver deres opfattelse, og derved let<br />
bekræftes igen og igen. Undersøgelsens <strong>for</strong>fattere peger på, at en dialog mellem<br />
parterne under omstændigheder, der ikke knytter sig <strong>til</strong> en kriminel handling<br />
eller mistanken om samme, kunne virke opblødende. En måde, hvorpå<br />
dialogen kan fremmes er ved at styrke nærpolitiets rolle.<br />
Af rapporten fremgår det, at nærpolitiet gennem præventiv indsats og<br />
indgående kendskab <strong>til</strong> og respekt <strong>for</strong> de unge kan skabe positive resultater<br />
med unge med anden etnisk baggrund. Nærpolitiet arbejder med dialog og<br />
45
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
personlige relationer, hvilket har positiv effekt på de unges ellers meget<br />
negative billede af politiet. De unge har respekt <strong>for</strong> og <strong>til</strong>lid <strong>til</strong> nærpolitiet,<br />
hvilket skaber grobund <strong>for</strong> gode relationer mellem politi og <strong>etniske</strong> unge.<br />
I København er politiet dog organiseret i en turnusordning, hvor betjentene<br />
som udgangspunkt kun er det samme sted i et år, og <strong>for</strong>udsætningerne <strong>for</strong> at<br />
skabe det nødvendige kendskab er der<strong>for</strong> dårlige. I det socialt belastede<br />
indvandrerkvarter Vollsmose har det haft en god virkning <strong>for</strong> det <strong>for</strong>ebyggende<br />
arbejde at lave turnusser på tre år.<br />
En helt anden måde at begrænse konflikterne mellem <strong>etniske</strong> unge og politiet<br />
er ved at overveje, om man kunne handle anderledes i de situationer, der<br />
typisk fører <strong>til</strong> konflikt mellem <strong>etniske</strong> unge og politiet. Det er f.eks., når de<br />
unge bliver smidt væk fra en gade eller plads, hvor de opholder sig.<br />
“Det kan være en gammel dame, der ringer, <strong>for</strong>di det gør hende utryg at en<br />
gruppe indvandrer-drenge står og snakker meget højt og tjatter <strong>til</strong> hinanden.<br />
Så kommer vi <strong>til</strong> stedet og beder dem om at gå et andet sted hen. Drengene<br />
bliver provokeret og synes, at vi chikanerer dem, <strong>for</strong>di de jo i princippet ikke<br />
har gjort noget galt. Men som politi er det vores opgave at sørge <strong>for</strong>, at alle<br />
borgere kan føle sig trygge. De unge oplever det som magtmisbrug og begynder<br />
ofte at svine os <strong>til</strong>, og så er det, at situationen i nogle <strong>til</strong>fælde udvikler sig og<br />
fører <strong>til</strong> anholdelser.” (En næsten færdiguddannet politimand)<br />
At disse situationer fører <strong>til</strong> en <strong>til</strong>bagevendende konflikt mellem politi og<br />
indvandrere er <strong>for</strong>ståeligt, men helt unødvendigt. Den gamle dame ville sikkert<br />
føle sig mere tryg, hvis politiet <strong>for</strong>klarede hende, at den højrøstede <strong>for</strong>m blot er<br />
en kommunikations<strong>for</strong>m og ikke noget, der er grund <strong>til</strong> at blive bange <strong>for</strong>, i<br />
stedet <strong>for</strong> at bekræfte hendes frygt ved at smide de unge væk. Hvis politiet lod<br />
de unge være, ville man således både give den gamle dame mulighed <strong>for</strong> at<br />
erfare, at deres ophold ikke nødvendigvis giver anledning <strong>til</strong> ballade og undgå<br />
en <strong>til</strong>bagevendende konflikt, der er ødelæggende <strong>for</strong> dialogen mellem <strong>etniske</strong><br />
unge og politiet.<br />
Metoder og organisering<br />
Samarbejdsaftaler<br />
En måde, hvorpå man kan arbejde konstruktivt med de unges behov <strong>for</strong><br />
konsekvens, er ved anvendelse af klare, individuelle samarbejdsaftaler - det<br />
går således igen som et helt centralt, pædagogisk værktøj i arbejdet med de<br />
unge. En individuel samarbejdsaftale kan f.eks. være, at hvis den unge lader<br />
være med at begå kriminalitet, vil den voksne hjælpe ham med at skrive<br />
praktik-ansøgninger. Det er vigtigt, at der bliver s<strong>til</strong>let krav <strong>til</strong> den unge, og at<br />
han ikke kan være i tvivl om, hvornår han har brudt en aftale. Hensigten er at<br />
lære de unge, at deres opførsel har konsekvenser, men samtidig at undgå<br />
stereotype afvisninger af den unge. Konsekvensen af en brudt aftale kunne<br />
f.eks. være en “skideballe” og / eller at den unge “skylder” sin kontaktperson<br />
en konstruktiv “tjeneste”. Det kunne f.eks. være at få afleveret en opgave i<br />
skolen.<br />
Handleplaner<br />
46
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Lillebror-projektet i Haderslev kommune er rettet mod 9-15 årige tosprogede,<br />
der vurderes at være på vej ind på en kriminel løbebane. Da børnene mangler<br />
struktur i deres hverdag, er en handleplan <strong>for</strong> den enkelte projektdeltager helt<br />
central. Planen beskriver meget nøje, hvad den enkelte skal <strong>for</strong>etage sig i løbet<br />
af ugen fra skolen stopper kl. 14.00, <strong>til</strong> de skal være hjemme hos <strong>for</strong>ældrene<br />
ved 21-22 tiden om aftenen, og projektmedarbejderne holder hele tiden øje<br />
med, at handleplanerne bliver fulgt.<br />
“Erfaringerne har vist, at det er meget vigtigt med en fast plan <strong>for</strong> deres fritid.<br />
Hvis der ikke er det, så begynder de hurtigt at drive rundt, og det øger risikoen<br />
<strong>for</strong>, at de kommer ud i nogle uheldige sammenhænge.” Blandt de interviewede<br />
påpeger flere også handleplanerne som meget vigtige <strong>for</strong> det <strong>for</strong>ebyggende<br />
arbejde, men der er dog også eksempler på, at man bevidst arbejder på at<br />
friholde de unge fra den struktur og målretning, der følger med handleplanen.<br />
“I Gadepulsen har man bevidst valgt ikke fra starten at udarbejde en<br />
handlingsplan <strong>for</strong> den enkelte unges jobtrænings<strong>for</strong>løb eller <strong>for</strong> den unges<br />
aktivering efter jobtrænings<strong>for</strong>løbet. Man har også bevidst valgt ikke at s<strong>til</strong>le<br />
krav om, at den unge fra starten skal komme med en udmelding om, hvad han<br />
godt kunne tænke sig at være eller blive (…) At der ikke udarbejdes<br />
handleplaner fra starten er ifølge ungemedarbejderne en medvirkende årsag<br />
<strong>til</strong>, at de unge ikke føler sig stressede, og at de ikke føler, at de skal leve op <strong>til</strong><br />
bestemte krav <strong>for</strong> at <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le systemet. Gadepulsens medarbejdere<br />
betragter de unges aktivering som et <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> de unge om en “holdeplads” i<br />
livet, hvor de unge gives mulighed <strong>for</strong> at finde ud af, hvad de kunne tænke sig<br />
af uddannelse, personlig støtte eller andet af betydning <strong>for</strong>, at de vil kunne<br />
<strong>for</strong>bedre deres livssituation.” Tilsvarende udtaler en af medarbejderne, at det<br />
de unge har brug <strong>for</strong> er et “fristed”, hvor der netop ikke s<strong>til</strong>les krav: “Det er<br />
egentlig det, som de unge har brug <strong>for</strong> – et sted, hvor de unge kan være<br />
velkomne, uden der er en, som farer over dem – uden registrering og<br />
gæstepenge, og hvad laver du? Og hvor er du henne socialt i dit liv?”<br />
Ung <strong>til</strong> ung<br />
Ung <strong>til</strong> ung bygger på tanken om, at velfungerende unge <strong>for</strong>søger at ændre<br />
kriminelle unges normer. Opfattelsen er, at ung-<strong>til</strong>-ung kontakt har en<br />
stærkere virkning end voksen-<strong>til</strong>-ung kontakt. I efteråret 2002 igangsatte<br />
Familiecenter Vest i Gellerup i Århus sådan et ung-<strong>til</strong>-ung projekt. Projektet<br />
var primært rettet mod velfungerende somaliske unge, der var eller var blevet<br />
kriminalitetsfri, idet målet var at nedbringe en markant og stigende<br />
kriminalitet blandt somaliske unge i Århus Vestby. De velfungerende unge<br />
skulle optræde som synlige rollemodeller i hverdagen, hvor de turde at “sige<br />
fra” i belastede situationer og derved påvirke andre jævnaldrende <strong>til</strong> en<br />
holdningsændring. Det kunne f.eks. være en situation, hvor der <strong>til</strong>bydes en<br />
stjålen mobiltelefon eller en bærbar PC. De unge blev oplært i at agere<br />
rollemodeller og løse konflikter. De fik ingen løn, men der sørgedes <strong>for</strong><br />
<strong>for</strong>plejning ved de månedlige møder, hvis <strong>for</strong>mål var at skabe stabilitet og<br />
<strong>til</strong>slutning samt diskutere rammer <strong>for</strong> projektet, ligesom der afholdtes<br />
aktiviteter med fokus på fællesskabs- og <strong>til</strong>hørsfølelsen. Også de velfungerende<br />
var således en del af projektets målgruppe, idet det var vigtigt at give de unge<br />
mulighed <strong>for</strong> at danne relationer <strong>til</strong> andre unge i selve projektet. Det kan være<br />
vanskeligt <strong>for</strong> en ung, der tidligere har identificeret sig med kriminalitet og de<br />
venner, der var en del af dette, at bryde mønsteret, hvis der ikke findes et<br />
alternativ.<br />
47
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Gruppen som holdepunkt<br />
I Hundeslædeprojektet har det vist sig, at det <strong>for</strong> unge med minoritetsbaggrund<br />
kan være særlig vigtigt at opretholde allerede eksisterende grupperinger,<br />
idet de typisk indgår i mere veletablerede grupperinger end danske<br />
unge - <strong>for</strong>mentlig <strong>for</strong>di de har en “udsathed” <strong>til</strong> fælles.<br />
Gruppen er det sted, hvor de kan finde tryghed og accept. Det kan der<strong>for</strong> være<br />
ødelæggende at tvinge <strong>etniske</strong> unge ind i danske grupper ud fra idéen om en<br />
hurtig integration eller omvendt tvinge dem sammen med andre <strong>etniske</strong> unge<br />
ud fra en idé om, at “de har brug <strong>for</strong> hinanden”. Det bedste udgangspunkt er<br />
at lade de unge med minoritetsbaggrund, ligesom unge med dansk baggrund,<br />
blive i de grupper, de selv har valgt. For når man arbejder med udsatte unge,<br />
arbejder man med en gruppe, der er karakteriseret ved at have meget få faste<br />
holdepunkter – tager man det sidste fra dem, vennegruppen, risikerer man<br />
der<strong>for</strong> at gøre mere skade end gavn.<br />
Der kan dog være særlige situationer, hvor gruppen har en så invaliderende<br />
dynamik eller hvor kriminalitet er det eneste samlingspunkt, at det er<br />
hensigtsmæssigt at splitte gruppen i <strong>for</strong>bindelse med en kriminalpræventiv<br />
indsats. Om man skal anvende en splittelsesstrategi må altid bero på en<br />
konkret vurdering.<br />
Dialog<br />
Det er velkendt, at manglende viden kan skabe <strong>for</strong>domme, hvor kendskab kan<br />
bidrage <strong>til</strong> at nedbryde <strong>for</strong>domme. Dialogen kan der<strong>for</strong> være et nyttigt redskab<br />
<strong>til</strong> at skabe <strong>for</strong>ståelse mellem <strong>for</strong>skellige kulturer. Dialog kan dog sjældent løse<br />
alvorlige konflikter eller ændre adfærd blandt hårde kriminelle. Men dialogen<br />
kan være et <strong>for</strong>ebyggende værktøj eller fungere som et supplement i den<br />
kriminalpræventive indsats.<br />
I Familiecenter Vest i Gellerup har man fx tradition <strong>for</strong> at afholde møder<br />
mellem de unge og de sociale myndigheder, når der er behov <strong>for</strong> det og<br />
inddrage de unge i løsningen af problemerne. Erfaringen er, at selve det at<br />
lytte <strong>til</strong> de unge og vise, at man tager dem alvorligt, i sig selv kan være en<br />
væsentlig del af løsningen. I februar 2001 afholdtes f.eks. et møde med 50<br />
unge, <strong>for</strong>di der var store problemer med rudeknuseri i det lokale butikscenter<br />
og i de institutioner, der lå i nærheden – over en kort periode var der ødelagt<br />
ruder og udøvet hærværk på inventar <strong>for</strong> et beløb svarende <strong>til</strong> 250.000 kr.<br />
“På mødet blev der talt om, hvordan ødelæggelserne ved fælles hjælp kunne<br />
<strong>for</strong>ebygges. De unge fremførte et stort ønske om at have et sted at være – et<br />
sted hvor der er voksne <strong>til</strong> stede. De <strong>for</strong>talte, at de følte sig uønskede alle<br />
steder. Centerchef Gitte Krogh fra Socialcenter Vest <strong>for</strong>talte de unge, at<br />
ødelæggelserne først skal ophøre, inden hun kan overbevise nogen om, at et<br />
mødested <strong>for</strong> unge kan etableres. Herefter stoppede ødelæggelserne. Ved<br />
senere møder med de unge blev lignende problemer stoppet på lignende<br />
måde.”<br />
Sammenfatning<br />
Umiddelbart har det været langt vanskeligere at identificere projekter, der<br />
<strong>for</strong>holder sig <strong>til</strong> unges uddannelse end <strong>til</strong> unges kriminalitet. Det kan dels<br />
have noget med vores søgning at gøre, men vi finder det alligevel<br />
48
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
tankevækkende i og med, at vi fra starten har fokuseret på, at vi både så<br />
dårlig uddannelse som en årsag <strong>til</strong> at unge kommer ud i kriminalitet men i høj<br />
grad også som en vej ud af kriminaliteten <strong>for</strong> de, det allerede er gået galt <strong>for</strong>.<br />
Tilsyneladende er der langt flere projekter, der fokuserer på relationsudvikling<br />
og adfærdsregulering <strong>for</strong> unge, det allerede er gået galt <strong>for</strong> end på læring og<br />
uddannelse som en strategi <strong>for</strong> at sikre unge med anden etnisk baggrund<br />
samme muligheder i samfundet som etnisk danske unge – hvilket vi i sig selv<br />
ser som en <strong>for</strong>ebyggelse i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> kriminalitet især blandt unge mænd med<br />
etnisk minoritetsbaggund. Dermed synes vi i høj grad, at en <strong>for</strong>tsættelse af<br />
vores projekt i konkrete <strong>initiativer</strong> har en berettigelse.<br />
De kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende projekter fokuserer i store træk på drengegruppens<br />
behov <strong>for</strong> voksenkontakt, et sted at være – sammen med andre unge<br />
og nogle meningsfyldte aktiviteter; fx i <strong>for</strong>m af fritidsbeskæftigelse eller<br />
arbejde, der også giver de unge råd <strong>til</strong> at på lovlig vis at købe nogle af de goder,<br />
som andre unge mennesker har adgang <strong>til</strong>. Egentligt rimeligt basale behov,<br />
som vi gerne skal kunne støtte unge mennesker i at få opfyldt.<br />
Der<strong>til</strong> kommer behovet <strong>for</strong> at få synliggjort de unges ressourcer over<strong>for</strong> dem<br />
selv og andre grupper i samfundet. En opgave som <strong>til</strong>syneladende ikke i<br />
<strong>til</strong>strækkelig grad lykkes <strong>for</strong> det <strong>for</strong>melle uddannelsessystem i dag netop hvad<br />
angår gruppen af unge drenge med etnisk minoritetsbaggrund. Det er her, vi<br />
ser et stort behov <strong>for</strong> nye <strong>empowerment</strong>-projekter, hvor vi som unge og voksne<br />
med indsigt i traditioner og kultur har særlige ressourcer at <strong>til</strong>byde i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
målgruppen.<br />
Vores videns- og projektindsamling har afdækket, at der er brug <strong>for</strong> at voksne<br />
med indvandrerbaggrund igangsætter projekter, hvor <strong>etniske</strong> minoritetsunge<br />
kan få den selv<strong>til</strong>lid og den faglige ballast, der gør det muligt <strong>for</strong> dem at gå i<br />
gang med og gennemføre en ungdomsuddannelse – som er <strong>for</strong>udsætningen <strong>for</strong><br />
fremtidig selv<strong>for</strong>sørgelse. Empowerment-projektet kan bestå i <strong>initiativer</strong> som<br />
<strong>for</strong>håbentlig kan inspirere det etablerede uddannelsessystem <strong>til</strong> at tage nogle<br />
af de metoder i brug, der fremelsker <strong>etniske</strong> minoritetsdrenges særlige<br />
ressourcer og kompetencer, så denne gruppe på sigt kan få imødekommet<br />
deres uddannelsesbehov inden<strong>for</strong> det offentlige uddannelses-systems <strong>for</strong>melle<br />
rammer lige som alle andre unge medborgere i Danmark. Med andre ord ser vi<br />
ikke <strong>empowerment</strong>-projekter som et alternativ <strong>til</strong> at de eksisterende<br />
institutioner og uddannelser skal blive bedre <strong>til</strong> at sikre børn og unge med<br />
etnisk minoritetsbaggrund en skolegang og uddannelse på lige fod med andre<br />
danske unge. Vi ser <strong>empowerment</strong>-projekter som en mulig måde at støtte en<br />
meget nødvendig udviklingsproces på, hvor det ikke alene er gruppen af<br />
<strong>etniske</strong> minoritetsunge, der skal <strong>til</strong>passer sig samfundets institutioner <strong>for</strong> at<br />
opnå lige muligheder, men at der også sker en udvikling af <strong>til</strong>bud og<br />
<strong>initiativer</strong>, der åbner de <strong>for</strong>melle uddannelses<strong>til</strong>bud <strong>for</strong> de ressourcer <strong>etniske</strong><br />
minoritetsunge besidder jf. UHs oplæg, som vi referede <strong>til</strong> i kapitel 4. En sådan<br />
gensidig påvirkning og udviklingsproces mener vi både vil være <strong>til</strong> gavn <strong>for</strong> den<br />
enkelte unge, deres familier, de institutioner der uddanner de unge og<br />
samfundet som helhed.<br />
Med inspiration i de projekter, vi har indsamlet viden om i dette kapitel,<br />
ops<strong>til</strong>ler vi i næste kapitel en række elementer, som vi mener er centrale at<br />
indarbejde i et <strong>empowerment</strong>-projekt <strong>for</strong> udsatte <strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
49
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
50
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Kapitel 5. Brikker <strong>til</strong> <strong>empowerment</strong>-projekter<br />
I dette afsluttende kapitel præsenterer vi en række brikker, der kan indgå i en<br />
konkret <strong>for</strong>mulering af <strong>empowerment</strong>-projekter. Når vi skriver ”brikker”, er det<br />
<strong>for</strong>di dette kapitel ikke i sig selv udgør en færdig <strong>for</strong>kromet projektbeskrivelse.<br />
Brikkerne er et afsæt <strong>for</strong> alle der ønsker at påbegynde <strong>initiativer</strong> <strong>for</strong> at <strong>for</strong>bedre<br />
uddannelses- og kriminalitets<strong>for</strong>holdene blandt <strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
5.1. Et minikatalog<br />
Med udgangspunkt i det vi har lært og beskrevet, kan vi nu ops<strong>til</strong>le en <strong>for</strong>m <strong>for</strong><br />
minikatalog med de elementer, vi mener, vil bidrage <strong>til</strong> at gøre et<br />
<strong>empowerment</strong>-projekt bæredygtigt og slagkraftigt i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at støtte unge<br />
med etnisk minoritetsbaggrund <strong>til</strong> bedre uddannelse og i<br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse. Når vi fokuserer på unge drenge, så er det ikke<br />
ensbetydende med, at vi helt glemmer de unge piger. Selvom pigerne jf.<br />
statistikkerne klarer sig bedre end drengene i uddannelsessystemet og i<br />
mindre omfang søger identitet i kriminelle subkulturer, har <strong>etniske</strong><br />
minoritetspiger stadig brug <strong>for</strong> støtte <strong>til</strong> at drage mere nytte af de <strong>for</strong>skellige<br />
uddannelsesmuligheder der findes i samfundet. De kan blandt andet have<br />
brug <strong>for</strong> støtte <strong>til</strong> at legitimere at de som medborgere får uddannelse og<br />
arbejdsliv på lige fod med deres danske medsøster uden at det behøver være<br />
på bekostning af den del af deres identitet.<br />
Det er vores opfattelse, at der <strong>for</strong>egår en lang række lokale og centrale<br />
<strong>initiativer</strong>, der vil styrke uddannelse blandt <strong>etniske</strong> minoritetsunge. Problemet<br />
er imidlertid at mange af disse <strong>initiativer</strong> og <strong>til</strong>bud ikke udnyttes i<br />
<strong>til</strong>strækkeligt omfang af de unge. Dette synes at skyldes de unges oplevelse af<br />
fremmedgjorthed, sproglige problemer og en familiebaggrund der indebærer, at<br />
der ikke umiddelbart er overensstemmelse mellem projekterne og familiens<br />
<strong>til</strong>gang <strong>til</strong> uddannelse og opdragelse. Vi mener der<strong>for</strong>, at der i højere grad er<br />
behov <strong>for</strong> <strong>til</strong>bud, der tager udgangspunkt i, at det er gruppen af <strong>etniske</strong><br />
minoritetsunge (især) drenge, der er brug <strong>for</strong> at nå med projekterne. Med dette<br />
mål har vi identificeret en række væsentlige brikker eller elementer, som vi<br />
mener, bør medtænkes i selvhjælsprojekter. Det er elementer, der vedrører:<br />
1) Igangsættelse af et <strong>empowerment</strong>-projekt<br />
2) Organisering<br />
3) Indhold og metoder<br />
4) Voksen – og personalekompetencer.<br />
Rækkefølgen de enkelte brikker er præsenteret i er underordnet, ligesom de<br />
indimellem overlapper hinanden.<br />
Igangsættelse af et <strong>empowerment</strong>-projekt<br />
• Saml ressourcepersoner i et boligområde/lokalområde <strong>til</strong> at igangsætte<br />
/samarbejde med om et <strong>empowerment</strong>-projekt.<br />
51
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
• Indledningsvis gennem borgermøder og konferencer hvor frivillige går<br />
ind i projektgrupper, afdække hvad der er af særlige ressourcer og<br />
interesser i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende<br />
<strong>initiativer</strong>.<br />
• Identificere samarbejdspartnere (se evt. interessentanalyse i kapitel 5.3,<br />
hvor vi har gjort os overvejelser over, hvem det er vigtigt at samarbejde<br />
med). Her indgår blandt andet eksisterende vejledningsaktiviteter,<br />
lokale skoler og idrætsklubber samt igangværende projekter<br />
• Indsatsen skal afdække og tage udgangspunkt i, hvad den/de unge er<br />
gode <strong>til</strong>, så den unge får mulighed <strong>for</strong> at opleve succeer. Hvad er der af<br />
sportsklubber, musik<strong>initiativer</strong>, internetcafeer der evt. kan spille en<br />
rolle som samarbejdspartnere i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at få de unge ud af<br />
kriminalitet og ind i uddannelse.<br />
• Undersøg hvilke <strong>til</strong>bud der allerede eksisterer i nærområdet, og bidrag<br />
<strong>til</strong> at gøre dem endnu mere <strong>til</strong>gængelig <strong>for</strong> de unge, samt afdække<br />
hvordan et nyt projekt kan supplere og samarbejde med eksisterende<br />
aktiviteter, så der ikke opstår konkurrence. Fra <strong>for</strong>studiet ved vi fx, at<br />
skolesystemet skal fokusere mindre på adfærd og mere på, hvordan de<br />
tosprogede elever opnår færdigheder evt. ved at udnytte modersmålet<br />
aktivt og udbygge det som et ekstra plus samt <strong>til</strong>skrive<br />
indvandrerbaggrunden større værdi. Vi ved også fra <strong>for</strong>studiet, at de<br />
<strong>for</strong>melle vejledere skal udøve en opsøgende indsats på gadeplan og være<br />
ambassadører <strong>for</strong> de unge frem <strong>for</strong> at fokusere på <strong>for</strong>midling. Der<strong>for</strong><br />
skal det overvejes, hvordan projektet kan støtte sådan en udvikling i de<br />
offentlige institutioner.<br />
• Projektet bør i udgangspunktet fokuserer mere på muligheder end på<br />
problemer i den unges liv. Det skal identificer hvilke ressourcer de<br />
tosprogede unge og deres <strong>for</strong>ældre vitterligt besidder i fx<br />
uddannelsesmæssigt henseende. Det kan fx bestå i en fælles<br />
kortlægning på borgermøder over mængden af talte og skrevne sprog,<br />
uddannelser fra hjemlande og Danmark, omfanget af interesse og tid <strong>til</strong><br />
at indgå i <strong>empowerment</strong>-projekter m.v.<br />
• Det ser ud <strong>til</strong>, at der er brug <strong>for</strong> mere <strong>for</strong>skning i Danmark af kvalitet og<br />
effektmåling af kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende <strong>til</strong>tag. Der<strong>for</strong> vil vi overveje fra<br />
starten at koble <strong>for</strong>skere eller konsulenter <strong>til</strong> projektet, der i samarbejde<br />
med de projektansvarlige sikrer dokumentation og løbende evaluering,<br />
så vi bliver i stand <strong>til</strong> <strong>for</strong>midle den nye vidne fra projektet om, hvori<br />
succes’er og fejltagelser består – både <strong>til</strong> nytte <strong>for</strong> projektets videre<br />
udvikling og <strong>for</strong> andre projekter.<br />
Organisering<br />
• Projektet organiseres i boligområde(er) med stor koncentration af<br />
<strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>, <strong>for</strong> at blive så <strong>til</strong>gængelig som muligt <strong>for</strong> de unge,<br />
der har brug <strong>for</strong> særlige <strong>til</strong>tag <strong>for</strong> at komme i gang og blive fastholdt i en<br />
52
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
uddannelse eller i aktiviteter, der peger hen imod uddannelse. Det kan<br />
være identiske udgangspunkter <strong>for</strong> et projekt i 4-5 boligområder rundt<br />
om i landet, som hver især udvikler sig selvstændigt ud fra lokale behov<br />
og ønsker, men som har en styrke i at indgå i et fælles netværk, hvor<br />
der udveksles ideer og evt. konkret sker udvikling af kontakter mellem<br />
unge og familier på tværs af landet.<br />
• Andres erfaringer viser os, at der skal tænkes i helhedsprojekter – dvs.<br />
<strong>for</strong> at nå målet skal <strong>initiativer</strong>ne <strong>for</strong>holde sig <strong>til</strong> helheden i de unges liv i<br />
skolen, i fritiden, med familie og venner – se på <strong>for</strong>tiden som en del af<br />
hvordan tingene <strong>for</strong>holder sig nu som et redskab <strong>til</strong> at påvirke<br />
fremtiden. Der<strong>for</strong> skal projektet organiseres som netværk, der går på<br />
tværs af de felter, den unge færdes i.<br />
• Projektet skal planlægges, så der lægges op <strong>til</strong> løbende åben ide´ og<br />
erfaringsudveksling med andre <strong>til</strong>tag og projekter på tværs af<br />
eksempelvis landsdele og byer igennem mere offentlige og personlige<br />
netværk.<br />
• Udvikling af <strong>for</strong>ældreprogrammer, som kan sikre <strong>for</strong>ældres stemme og<br />
styrke samarbejdet med daginstitutionerne, skolen og social<strong>for</strong>valtningen.<br />
I friskoler har man erfaret at <strong>for</strong>ældrenes aktive deltagelse er<br />
essentielt <strong>for</strong> skolerne. Inddragelsen er sket gennem reel indflydelse på<br />
skolernes strategiske udvikling og ikke kun i <strong>for</strong>m af at <strong>for</strong>ældre får lov<br />
at bidrage med eksotiske indslag som mad og traditioner på særlige<br />
festdage. Projektet skal organiseres så <strong>for</strong>ældre og de unge opnår reel<br />
indflydelse.<br />
• Etablering af et råd af lærere, socialrådgivere, studievejledere etc, som<br />
kan deltage aktivt i at løse problemer og komme med nye tanker samt<br />
støtte <strong>for</strong>ældrene i at gå ind i institutionernes og skolernes<br />
demokratiske organer. Det kan fx være støtte <strong>til</strong> at tage nogle af de store<br />
spørgsmål op i skolebestyrelser og kommunalpolitik, der rejser sig med<br />
den ny viden vi bl.a. indsamlede på seminaret i november: Hvordan kan<br />
det være at institutioner og uddannelser handler imod ekspertviden<br />
vedrørende modersmåls-undervisning, tosproget undervisning og<br />
elevspredning? Hvordan kan folkeskolen i sit indhold blive bedre <strong>til</strong> at<br />
integrere unge med <strong>etniske</strong> minoritetsbaggrund?<br />
• Tilsvarende ovenstående, kan der etableres et råd af fagfolk på det<br />
kriminalpræventive område. Projektet(erne) kan indebære en tidlig<br />
<strong>for</strong>ebyggende indsats over<strong>for</strong> socialt udsatte <strong>for</strong>ældre, fx via<br />
sundhedsplejersken og støtte <strong>til</strong> <strong>for</strong>ældrene i det at være <strong>for</strong>ældre i en<br />
daginstitution eller skole. Det kan fx indebære et tidligt samarbejde<br />
mellem skole-hjem, så <strong>til</strong>lids<strong>for</strong>holdet mellem kontaktperson og<br />
<strong>for</strong>ældre er opbygget, før der opstår en konflikt. Dette sker gennem et<br />
samarbejde hvor <strong>for</strong>ældres viden og <strong>for</strong>ventninger betragtes som<br />
nødvendige <strong>for</strong> institutionens/ skolens udvikling.<br />
Indhold og metoder<br />
53
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
• Generelt bør <strong>til</strong>gangen være det ressourcebaserede frem <strong>for</strong> det<br />
problemorienterede, som allerede fra start lægger en positiv linie uanset<br />
behovet <strong>for</strong> indsats, jvf. f.eks. Socialministeriets publikation fra 2006<br />
om ”Ressourcebaseret udvikling af lokalområder”<br />
(http://www.social.dk/netpublikationer/2006/p10abcd0610/pdf/publi<br />
kation.pdf)<br />
• Projektet kan indebære konkrete uddannelses<strong>for</strong>løb <strong>til</strong> indvolverede<br />
intressenter og aktørere fx ung-<strong>til</strong>-ung, <strong>for</strong>ældre der skal uddannes <strong>til</strong><br />
selvhjælpere/rådgivere, skole-hjem samarbejdsprojekter med skoler<br />
m.v.<br />
• Projektet bør indebære gratis klub<strong>til</strong>bud/fritids<strong>til</strong>bud <strong>for</strong> sociale udsatte<br />
børn og unge i alderen 10-25 år, da mange problemer ser ud <strong>til</strong> at<br />
udspringe af, at de unge simpelthen mangler et sted at være og noget at<br />
lave, de finder meningsfyldt.<br />
• Projektet bør indtænke indvandrerhistorier som en del af historien om<br />
Danmark, som giver de unge og samfundet som helhed en<br />
samfundshistorisk kontekst <strong>for</strong> indvandring. Det er et eksempel på<br />
inklusion af denne elevgruppe i skolens eller projektets undervisning.<br />
Det vil være en indsats mod den fremmedgjorthed nogle <strong>etniske</strong> unge<br />
oplever. De har identitetskriser, hvor de oplever, at de hverken høre<br />
hjemme i Danmark eller i <strong>for</strong>ældrenes hjemland. Projektet vil være et<br />
element, der åbner <strong>for</strong> et ressourcesyn på <strong>for</strong>ældrene, og som dermed<br />
åbner op <strong>for</strong>, at det kan være en ressource at opleve, at man hører <strong>til</strong><br />
flere steder i verden jf. det konstruktivistiske ståsted vi nævnte i<br />
indledningen af rapporten.<br />
• Initiativerne skal have fokus på <strong>etniske</strong> minoritetsunge, men samtidigt<br />
ikke udelukke sårbare eller ressourcestærke øvrige beborere i<br />
lokalområdet, da styrken i et projekt netop vil være at få <strong>for</strong>skellige<br />
grupper af unge <strong>til</strong> at samarbejde og hjælpe hinanden i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> fx<br />
fritidsarbejde, praktikpladser osv. Indhold der <strong>til</strong>trækker <strong>for</strong>skellige<br />
unge, <strong>for</strong>di de får in<strong>for</strong>mation og ny viden om andre religioner og<br />
kulturelle baggrunde end dem de selv <strong>til</strong>hører, skal der<strong>for</strong> indgå i<br />
projektet.<br />
• Udflugter og arrangementer – <strong>for</strong> at imødegå manglende kontaktflade <strong>til</strong><br />
majoritetssamfundet. Jf eksemplet med <strong>for</strong>ældreinddragelse i kapitel 4,<br />
hvor det <strong>for</strong> de unges vedkommende fx indebærer praktikophold på<br />
uddannelsesinstitutioner – evt. organiseret så den unge kommer af sted<br />
med andres <strong>for</strong>ældre – og egne <strong>for</strong>ældre med andre unge – jf.<br />
overvejelserne om ”onkel” principperne fra projekt præsenteret i kap. 4.<br />
• Lektiehjælp – vha. adgang de hotteste elektroniske redskaber, - eller/og<br />
i et samarbejde med <strong>for</strong>ældrene, hvor også indvandrersprog – og adgang<br />
<strong>til</strong> tekster på indvandrersprog der<strong>for</strong> kan udgøre en ressource og et<br />
læringsredskab (aviser, tekster osv. på indvandrersprog)<br />
54
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
• Et lommepengeprojekt, hvor unge med etnisk minoritetsbaggrund<br />
hjælper deres medborgere, arbejder <strong>for</strong> <strong>etniske</strong> såvel som ikke-<strong>etniske</strong><br />
organisationer og virksomheder.<br />
• Konflikthåndtering – børn og unge skal på et tidligt tidspunkt lære<br />
konflikthåndtering, hvilket vil være en langsigtet <strong>for</strong>ebyggende indsats.<br />
Som en del af dette skal børn og unge introduceres <strong>til</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
kommunikationsredskaber - eksempelvis i samarbejde med folkeskolen<br />
og <strong>for</strong>ældre. En del af dette uddannelseselement kan indebære at<br />
projektet fx tematiserer mediernes og politikernes ordbrug og billede af<br />
dem som gruppe. Hvad er baggrunden <strong>for</strong> nogle mediers og politikers<br />
stigmatisering og dæmonisering af nogle af de grupper, de unge hører<br />
<strong>til</strong>? Hvordan kan de <strong>for</strong>holde sig konstruktivt som medborgere <strong>til</strong><br />
udsagn eller adfærd de oplever diskriminerende eller racistisk hvad<br />
enten de kommer fra medier, politikere eller politiet? Et sådant element<br />
kan fx udvikles i samarbejde med folkeskolen eller<br />
ungdomsuddannelser.<br />
• Træn den ”flydende dialog” med de unge – <strong>til</strong> udvikling af<br />
sprogkundskaber og brug af sproget i stedet <strong>for</strong> udelukkende kropslig<br />
reaktion og kommunikation fx ved provokation og konflikter jf. <strong>for</strong>slag<br />
fra seminariedagen. Dette element kan evt. indgå i<br />
lektielæsningsaktiviteter, i øvelser i <strong>for</strong>bindelse med vejledning, i<br />
<strong>for</strong>skellige aktiviteter sammen med <strong>for</strong>ældre.<br />
• Gruppen af unge fra familier med uuddannede <strong>for</strong>ældre er en særlig<br />
oplagt målgruppe <strong>for</strong> <strong>empowerment</strong>-projekter, der har som mål at<br />
styrke uddannelse.<br />
• I Nyhedsavisens artikel Unge efterkommere langt mere kriminelle, der<br />
blev bragt den 19. januar 2008 udtalte Per Thomsen, psykolog og<br />
konsulent <strong>for</strong> flere fængslers ungeafdelinger, at han ser to <strong>for</strong>klaringer<br />
på problemet med den høje andel af unge efterkommere, der begår<br />
kriminalitet: ”Den ene er rodløshed og manglende <strong>til</strong>hørs<strong>for</strong>hold. Den<br />
andet er <strong>for</strong>ældrenes flygtningebaggrund, der gør, at de har svære<br />
traumer og der<strong>for</strong> ikke kan sætte sig ind i deres børns følelser.<br />
Forældrene bliver ude af stand <strong>til</strong> at varetage <strong>for</strong>ældreopgaven på en<br />
god måde,” ().<br />
Det antyder, at gruppen af unge der kommer fra familier med<br />
flygtningbaggrund fra krigszoner har særlige behov <strong>for</strong><br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende indsatser. For disse og <strong>for</strong> indvandrere<br />
generelt viser erfaringen fra Malmø, hvor populære og vigtig ”Freds- og<br />
konfliktvidenskab” (inklusiv det erfaringsnære perspektiv fra<br />
antropologien) er.<br />
• Lad <strong>etniske</strong> unge arrangere uddannelsesbutik på skoler med mange<br />
tosprogede elever <strong>for</strong> at stimulere lysten og motivation <strong>til</strong> uddannelse.<br />
Et netværks/ressource database som de unge kan have adgang <strong>til</strong><br />
kunne plejes <strong>til</strong> <strong>for</strong>målet.<br />
55
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
• Initiativer der bidrager <strong>til</strong> at gøre skolen parat <strong>til</strong> at modtage <strong>etniske</strong><br />
minoritetsbørn fra familier, der ikke har ret meget kendskab <strong>til</strong> den<br />
pågældende institutions- og skolekultur.<br />
Voksen – og personalekompetencer<br />
• Der skal sikres kontinuitet i projektet over tid og med hensyn <strong>til</strong><br />
medarbejdere gennem <strong>for</strong>ankring i et eller flere lokalsamfund. Vi ved at<br />
dette er sket i nogle <strong>til</strong>fælde eksempelvis projektet Spydspidsen.<br />
• Kompetencerne hos dem, der arbejder med kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse<br />
har betydning <strong>for</strong> succesen af et <strong>til</strong>tag. Både ledere og medarbejdere der<br />
arbejder med børn og unge med anden etnisk baggrund end dansk, bør<br />
indgå i kompetenceudvikling, hvor de lærer at tage udgangspunkt i hele<br />
børn – med de sprog og kulturelle erfaringer og værdier, de møder op<br />
med.<br />
• Det er afgørende, at der fokuseres på inddragelse af <strong>for</strong>ældrene blandt<br />
andet igennem mere opsøgende arbejde.<br />
• Familie <strong>til</strong> familie mentor ordning, hvor familier med problemer kan få<br />
støtte af en anden familie. Synlige mentorer/ambasadører i<br />
boligområderne/lokalområderne, fx <strong>etniske</strong> undervisere i lektiehjælp/<br />
lektiecafeer.<br />
• Frivillige lokale <strong>etniske</strong> teams som uddannes i kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende<br />
arbejde, som er opsøgende i arbejdsindsatsen, og som<br />
målretter deres indsats på mange fronter.<br />
• Etniske Fædre som <strong>for</strong>billeder/ambassadører, ”onkler” eller besøgsven.<br />
• I projektet skal der <strong>til</strong>kendes et barn eller ung, en fast <strong>til</strong>knyttet<br />
person/advokat i <strong>for</strong>løbet, som kan hjælpe den unge rundt i systemet,<br />
eller være bindeled <strong>for</strong> den unge og myndighederne, eller <strong>for</strong>ældrene<br />
5.2. Eksempler på <strong>empowerment</strong>-projekter<br />
Vores anbefalinger efter at have undersøgt en række <strong>for</strong>skellige aspekter af<br />
uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse er som nævnt, at nye <strong>initiativer</strong> skal<br />
være helhedsorienterede. Vores inspiration er især hentet fra Sjakket og<br />
Vejledningscenteret, der sætter ind på mange områder, eksempelvis ved at<br />
arbejde med <strong>for</strong>ældrekontakt, de unges fritidsaktiviteter, skolegang,<br />
samarbejde med kommune med videre. Endvidere har de også ansatte, der har<br />
en baggrund, der ligner de unges. Det kunne være en mulighed at anvende<br />
erfaringerne fra Sjakket og Vejledningscenteret <strong>til</strong> at skabe lignende <strong>til</strong>bud<br />
<strong>for</strong>skellige steder i landet.<br />
Med inspiration i de projekter, vi har fundet frem <strong>til</strong> gennem dette <strong>for</strong>studie,<br />
giver vi i det følgende nogle eksempler på projektidéer, som der kan arbejdes<br />
56
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
videre med. Projektidéerne skal udvikles med de elementer, vi har præsenteret<br />
i minikataloget i afsnittet oven<strong>for</strong>. Ideerne udelukker ikke hinanden, men er<br />
<strong>for</strong>skellige <strong>til</strong>gange <strong>til</strong> at skabe projekter, der <strong>for</strong>holder sig <strong>til</strong> de unges samlede<br />
livssituation.<br />
Projekt-idé 1. Nær-servicecentre<br />
Etablering af lokale vejlednings- og uddannelsescentre der kan udvikle sig i<br />
<strong>for</strong>hold <strong>til</strong>, og i tæt <strong>for</strong>ankring <strong>til</strong>, de lokale behov. Centrene skal drives af<br />
professionelle ansatte. Efter århusiansk <strong>for</strong>billede etableres decentrale<br />
lokalcentre i de tætte <strong>etniske</strong> beboelsesområder i Århus, Odense og<br />
København hvis opgave er at monitorere, koordinere og styrke uddannelse og<br />
<strong>for</strong>ebygge kriminalitet blandt lokale <strong>etniske</strong> minoritetsunge, deltage aktivt i<br />
lokalmiljøet og styrke <strong>for</strong>ældrenes rolle, samt bl.a. belønner skoler og<br />
institutioner der bidrager positivt <strong>til</strong> udviklingen. Der bør ops<strong>til</strong>les mål <strong>for</strong><br />
lokalcentrenes <strong>for</strong>ventede resultater, f.eks. hvor mange unge personalet er i<br />
direkte kontakt med, hvor mange der deltager i centeret arrangementer og<br />
koordinerede <strong>til</strong>bud, hvilke instanser, <strong>for</strong>eninger og institutioner der<br />
samarbejdes med etc. etc..<br />
Moskeer, lokale <strong>etniske</strong> <strong>for</strong>eninger og sportsklubber kan aktivt anvendes som<br />
<strong>for</strong>midlingskanaler <strong>for</strong> styrkelse af uddannelse og kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse.<br />
Nøglebegreber <strong>for</strong> dette arbejde er:<br />
(1) Nærhedsprincippet, hvor beboerne er bekendt med personalet og<br />
personalet er bekendt med områdets behov og ressourcer<br />
(2) Lokal synlig daglig <strong>til</strong>stedeværelse, hvor centeret bemærkes og er en<br />
fysisk aktiv aktør i lokalmiljøet.<br />
(3) Langvarigt perspektiv, da indsatsen skal rettes mod unge der er i<br />
risikozonen, og altså endnu ikke er i problemer. Både uddannelse og<br />
kriminalitet kræver præventiv og langsigtet indsats.<br />
(4) Lokal accept fra unge, <strong>for</strong>ældre og myndigheder, så centeret kan spille<br />
en inkluderende og tryghedsskabende rolle samt <strong>for</strong>estå koordination i<br />
<strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de professionelle aktørere<br />
(5) Tæt opfølgning på de unge, dvs. på et personligt niveau, så der kan<br />
laves målrettet <strong>til</strong>bud og vejledning <strong>til</strong> de unge og deres familier.<br />
Projekt-idé 2. Barometer<br />
Etablering af barometer <strong>for</strong> uddannelse og kriminalitet blandt unge med etnisk<br />
minoritetsbaggrund i et lokalområde, regionalt og evt. nationalt. Barometeret<br />
skal danne grundlag <strong>for</strong> diskussion af eksisterende projekter og overblik over<br />
statslige og kommunale indsatser på området.<br />
På uddannelsesområdet kan barometret fx opgøre hvordan institutionerne<br />
integrerer de sproglige og kulturelle <strong>for</strong>hold, der har betydning <strong>for</strong> <strong>etniske</strong><br />
minoritetselever og studerende i uddannelserne. På individniveau kan<br />
barometret opgøre, hvor mange elever, der går i gang med hvilke uddannelser,<br />
og hvor de bevæger sig hen, hvis de dropper ud. Afsættet <strong>for</strong> udvikling af<br />
barometrene kan evt. være de kommunale kvalitetsrapporter i folkeskolen i<br />
kombination med lokal statistik fra Ungdommens Uddannelsesvejledning jf. de<br />
unges handle- og uddannelsesplaner. Barometret skal bruges <strong>til</strong> at justere<br />
indsatsen i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> fastsatte mål <strong>for</strong> alle unge.<br />
57
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
På <strong>til</strong>svarende vis kan der indhentes oplysninger om udviklingen på<br />
kriminalitetsområdet <strong>for</strong> <strong>etniske</strong> minoritetsunge i samarbejde med f.x. Det<br />
kriminalpræventive Råd og Justitsministeriet.<br />
Muligvis kan Københavns Kommunes Integrationsbarometer og<br />
Tryghedsindeks benyttes som inspiration.<br />
Projekt-idé 3. Dokumentation af racisme og diskrimination<br />
Der ligger i medborger-begrebet et behov <strong>for</strong> at gruppen af <strong>etniske</strong> unge og<br />
deres <strong>for</strong>ældre får en repræsentativ indflydelse på samfundet gennem de<br />
traditionelle institutioner, instanser og mekanismer der er i samfundet. Der<br />
kan i gruppen være en følelse af afmagt over<strong>for</strong> <strong>for</strong>skelsbehandling i <strong>for</strong>m af<br />
racistisk diskrimination.<br />
Unge har fx. klaget over politiets <strong>for</strong>skelsbehandling ved flere lejligheder,<br />
senest ved visitationsordningen på Nørrebro. Undersøgelser som rapporten<br />
tidligere har nævnt peger på, at arbejdsgivere diskriminerer de unge på etnisk<br />
baggrund, og der er andre undersøgelser der peger på, at piger med tørklæde<br />
diskrimineres i bybilledet og på arbejdsmarkedet.<br />
Det er vigtigt at denne følelse af racistisk og kulturel diskrimination, samt<br />
fysiske overfald i <strong>for</strong>m af hate-crimes ikke får lov <strong>til</strong> at ulme hos de unge, men<br />
registreres, dokumenteres og rejses over<strong>for</strong> medier og retslige instanser.<br />
Samarbejde med NGO’er (DRC, Stop Volden, SOS Racisme etc), politi, PET og<br />
andre myndigheder vil være oplagt.<br />
Formålet er at afhjælpe diskriminationen i samfundet, og give de unge en<br />
mulighed <strong>for</strong> at reagere inden<strong>for</strong> lovens rammer over<strong>for</strong> verbale såvel som<br />
fysiske overgreb, og samtidigt dokumentere behovet <strong>for</strong> indsats på området.<br />
Kanaliseres disse følelser ud i reel dokumenation er der færre chancer <strong>for</strong> at<br />
der opstår kriser i samfundet med ”os mod dem” konfrontation.<br />
Projekt-idé 4. Tænketank<br />
Etablering af en tænketank bestående af blandt andre personer fra de <strong>etniske</strong><br />
grupper som kommer med anbefalinger og ideer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> uddannelse og<br />
kriminalitets<strong>for</strong>ebyggelse. Tænketanken skal bidrage med nye vinkler og<br />
debattere problems<strong>til</strong>lingerne i et bredere samfundsmæssigt perspektiv.<br />
Tænketanken kan også iværksætte undersøgelser eller opinionsundersøgelser<br />
<strong>for</strong> at afdække bestemte problematikker.<br />
Projekt idé 5. Image arbejde<br />
Rapporten har vist at der er flere områder inden<strong>for</strong> uddannelse og kriminalitet<br />
hvor det går væsentligt bedre <strong>for</strong> den <strong>etniske</strong> minoritetsgruppe end billedet i<br />
medierne giver udtryk <strong>for</strong>. F.eks. at det påvist at der på uddannelsesområdet<br />
har været en rivende udvikling over de sidste 10 år, at søgningen <strong>til</strong><br />
uddannelserne er på niveau med landsgennemsnittet og at der er en positiv<br />
overvægt af <strong>etniske</strong> minoritetsunge på SOSU uddannelserne. Tilsvarende har<br />
rapporten vist at der er en positiv tendens vedr. kriminalitet, at det efter stor<br />
sandsynlighed er en lille gruppe af traumatisered unge med<br />
flygtningebaggrund, der udfører størstedelen af den voldelige kriminalitet, og<br />
når der kompenseres der <strong>for</strong> socio-økonomiske og aldersmæssige <strong>for</strong>hold<br />
falder overvægten af kriminalitet blandt <strong>etniske</strong> unge væsentligt.<br />
58
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Det er på den ene side vigtigt at samfundet bliver bibragt dette faktuelle billede<br />
frem<strong>for</strong> det <strong>for</strong>mørkede image vi ser, at der tegnes af de unge. Et mere faktuelt<br />
og sagligt billede vil give alle samfundsinstanser bedre mulighed <strong>for</strong> at lave en<br />
målrettet indsats. Lige så vigtigt er det, at det vil bidrage med et mere positivt<br />
selvbillede blandt de <strong>etniske</strong> minoritetsunge og dermed sandsynligvis en lysere<br />
fremtidstro.<br />
Det er velkendt at et image er selvopfyldende, f.x. viste en nylig undersøgelse<br />
fra Det Kriminalpræventive Råd at mange unge havde den fejlagtig opfattelse,<br />
at de fleste andre unge gik med kniv når de gik <strong>til</strong> fester. Det bevirkede at de<br />
selv begyndte at gå med kniv. En kampagne blev der<strong>for</strong> iværksat <strong>for</strong> at give de<br />
unge det fakutelle billede, at det var de færeste unge der overhovedet gik med<br />
kniv.<br />
Medierne i Danmark har, som Integrationsministeren gentagende gang har<br />
udtrykt sig, ikke udvist nok interesse i at <strong>for</strong>midle et reelt og repræsentativt<br />
billede af de <strong>etniske</strong> unge. Vi kan <strong>til</strong>føje at dette kan også siges hvad angår<br />
uddannelse og kriminalitet.<br />
Denne projekt-idé går ud på at skabe et mere positiv og fakutelt billede, og<br />
selvbillede af de unge i medierne. En massiv og langvarig kampagne vil være<br />
en meget vigtig brik <strong>for</strong> en positiv udvikling på området, og ikke mindst <strong>for</strong> den<br />
<strong>etniske</strong> gruppes selvopfattelse af medborgerskabet generelt.<br />
Projekt idé 6. Etablering af en interesseorganisation<br />
Etablering af en interesseorganisation, der mobiliserer, motiverer, styrker og<br />
rådgiver <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> og det omgivende samfund i <strong>empowerment</strong><strong>initiativer</strong><br />
i alle større byer. Det er den præventive indsats der er målet.<br />
Organisationen undersøger hvilke <strong>empowerment</strong>-<strong>initiativer</strong> samt andre <strong>til</strong>bud<br />
der allerede eksisterer og er en succes. Udbreder disse ideer og hjælper med at<br />
gøre dem lettere <strong>til</strong>gængelige og anvendte.<br />
Organisationen kan gennem ambassadørere, kampagner og boder søge aktivt<br />
at inddrage moskeer, indvandrerfriskoler, <strong>etniske</strong> <strong>for</strong>eninger, skoler,<br />
sportsklubber etc. i kampen <strong>for</strong> at styrke uddannelse og <strong>for</strong>ebygge<br />
kriminalitet.<br />
Interesseorganisationen kan med <strong>for</strong>del være et samlingspunkt <strong>for</strong> bl.a. de<br />
projekt-ideer der er nævnt her, og ikke mindst indsatsen i de mange<br />
eksisterende projekter koordineres bedst muligt. Vi erfarede gennem de<br />
<strong>til</strong>bagemeldinger vi modtog fra seminarene, at et sådant samlingspunkt<br />
mangler i dag.<br />
En interesseorganisation kan desuden naturligt være et talerør <strong>for</strong><br />
indsatsområdet, uddannelsesfremme og krimininalitets<strong>for</strong>ebyggelse bland<br />
<strong>etniske</strong> minoritetsunge, hvilket der er et stort behov <strong>for</strong>, da en sårbar gruppe<br />
normalt har svært ved selv at organisere sig <strong>for</strong> at varetage egne interesser.<br />
59
5.3. Interessentanalyse<br />
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
En del af <strong>for</strong>målet med dette projekt har også været at få kontakt <strong>til</strong><br />
specialister, ressourcepersoner og andre med interesse <strong>for</strong> netop uddannelse<br />
og kriminalitet blandt unge med indvandrerbaggrund. Vi har blandt andet i<br />
<strong>for</strong>bindelse med seminaret i november søgt kontakter i de <strong>etniske</strong> minoritets<br />
miljøer, i <strong>for</strong>skningsmiljøer og hos offentlige instanser som fx kommunerne og<br />
ministerier. Det er kontakter, som kan føre <strong>til</strong> netværk og partnerskaber, som<br />
vi mener, er en <strong>for</strong>udsætning <strong>for</strong> at søsætte bæredygtige <strong>empowerment</strong>projekter.<br />
For <strong>empowerment</strong>-projekter udvikles ikke af gruppen af projektmagere alene.<br />
De udvikles i tæt samarbejde med målgruppen (de unge), <strong>for</strong>ældre, søskende,<br />
venner, nærmiljø samt andre med professionel og privat interesse i at støtte<br />
projektets <strong>for</strong>mål. Når man skal videre i processen, skal man være<br />
opmærksom på potentielle partnere og andre, der allerede arbejder i dette felt,<br />
som kan være med <strong>til</strong> at gøre projektet <strong>til</strong> en succes. Ligesom vi skal være<br />
opmærksomme på, hvis der er nogen, der ikke ønsker at projektet bliver<br />
implementeret. Til dette <strong>for</strong>mål har vi udarbejdet en interessentanalyse, som vi<br />
kort vil præsentere som det sidste i denne rapport.<br />
Indledningsvis ops<strong>til</strong>lede vi alle de aktører, vi gennem dette projekt er blevet<br />
opmærksomme på kan have en rolle at spille i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> et <strong>empowerment</strong>projekt<br />
af den karakter, vi har skitseret i kapitel 5.1. og 5.2.<br />
Bruttolisten består af:<br />
• De <strong>etniske</strong> minoritetsunge selv<br />
• De unges venner<br />
• De unges familier – <strong>for</strong>ældre og søskende<br />
• Væresteder, ungdomsklubber og ungdomsskoler<br />
• Skoler og de unges lærere<br />
• Ungdomsuddannelsesinstitutioner<br />
• Vejledere i Ungdommens Uddannelsesvejledning<br />
• Praktikvejledere på erhvervsskolerne<br />
• Kommunale <strong>for</strong>valtninger<br />
• Forskere<br />
• Politi<br />
• SSP – Samarbejdet mellem skole, social<strong>for</strong>valtning og politi<br />
• Det Kriminalpræventive råd<br />
• Kriminal<strong>for</strong>sorgen (institutioner, arresthuse, fængsler)<br />
• Brandvæsen<br />
• Idræts<strong>for</strong>eninger<br />
• Moskeer<br />
• NGOer /<strong>for</strong>eninger der arbejder med samme målgruppe<br />
• Boligselskaber<br />
• Virksomheder<br />
• Ministerier<br />
• Biblioteker<br />
• Jobcentre /AF<br />
• Etniske minoritetsorganisationer<br />
60
• Lokale beboere<br />
• Lokale butikker<br />
• Medier<br />
• Politikere<br />
• Fonde<br />
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Vi <strong>for</strong>søgte efterfølgende at opdele interessenterne i tre grupper jf<br />
nedenstående cirkel:<br />
1) Interessenter vi muligvis skal samarbejde tæt med i projektet som<br />
partnere eller i netværk, <strong>for</strong> at vi overhovedet kan komme godt i gang.<br />
2) Interessenter der skal in<strong>for</strong>meres og holdes orienteret om projektet<br />
3) Interessenter fra hvem vi kan <strong>for</strong>vente modstand mod projektet.<br />
Undervejs i denne opdeling blev vi klar over, at nogle aktører ikke entydigt kan<br />
placeres i den ene eller den anden gruppe. De kunne på samme tid befinde sig<br />
i <strong>for</strong>skellige grupper alt efter projektets art og aktiviteter. Der kan fx være<br />
<strong>for</strong>skellige faggrupper i en kommune eller på en ungdomsuddannelse, som<br />
<strong>for</strong>holder sig <strong>for</strong>skelligt <strong>til</strong> et <strong>empowerment</strong>-projekt <strong>for</strong> <strong>etniske</strong> minoritetsunge.<br />
61<br />
Partnere og<br />
netværk<br />
Holdes<br />
in<strong>for</strong>meret<br />
Modstandere<br />
som skal<br />
”vindes”
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
På samme måde blev vi klar over, at de aktører vi umiddelbart kunne tænke<br />
på ville udgøre en risiko <strong>for</strong> projektet i <strong>for</strong>m af <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> modstand<br />
(fx grupper af politikere, dele af medierne, grupper af beboere og butikker i et<br />
område osv.) egentlig var nogle, vi ønskede at gøre <strong>til</strong> interesserede støtter, der<br />
som minimum gerne vil orienteres om projektet. Dvs. der i projektplanlægningen<br />
ligger en vigtig opgave i at sikre, at vigtige interessenter kommer så<br />
tæt på projektet som muligt / eller så tæt som de har behov <strong>for</strong>, i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at<br />
ville støtte og promovere projektet.<br />
På nuværende tidspunkt udgør interessentanalysens funktion der<strong>for</strong> en <strong>for</strong>m<br />
<strong>for</strong> bruttoliste, som vi i <strong>for</strong>bindelse med det konkrete projekt skal tage afsæt i,<br />
når vi fx inviterer <strong>til</strong> møde <strong>for</strong> potentielle partnere. For der vil være <strong>for</strong>skel på<br />
hvem, der skal inviteres ind som partnere, og hvem der skal holdes orienteret<br />
alt efter om vi ender med at <strong>for</strong>mulere et uddannelsesprojekt, et projekt<br />
omkring et værested eller en projekt af mere afdækkende og rådgivende<br />
karakter. Interessentanalysen er der<strong>for</strong> også et redskab, vi løbende skal<br />
revidere i implementeringen af projektet. En del af næste fase vil der<strong>for</strong> bestå i<br />
at øge kendskabet <strong>til</strong> interessenterne på denne bruttoliste.<br />
5.4. Afrunding<br />
Langt fra alle projektgruppens diskussioner og refleksioner er medtaget i<br />
denne rapport, men vi mener alligevel den udgør den plat<strong>for</strong>m af viden, vi<br />
ønskede at kunne stå på, inden vi skal i gang med en konkret<br />
projekt<strong>for</strong>mulering og projektimplementering i samarbejde med de unge, det<br />
hele handler om.<br />
I den periode, hvor vi har arbejdet med projektet har samfundsdebatten været<br />
præget af begivenheder som danske avisers genoptrykning af<br />
karikaturtegningerne, unge indvandrerdrenge, der har <strong>for</strong>etaget ødelæggelser<br />
og ildspåsættelser i deres lokalområder, og påskemordet, hvor en 16-årig<br />
avisbud med tyrkisk baggrund blev overfaldet og dræbt af tre <strong>etniske</strong> danske<br />
unge.<br />
I periodens afslutning har vi deltaget med stand (foto) på Det<br />
Kriminalpræventive Råds årsmøde i marts 2008 på Nationalmuseet, hvilket<br />
62
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
gav lejlighed <strong>til</strong> at diskutere emnet og <strong>for</strong>slagene med det fremmødte publikum<br />
og andre aktive.<br />
Vi mener, at der mere end nogensinde i Danmark er brug <strong>for</strong> projekter<br />
igangsat af <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong> <strong>for</strong> og i samarbejde med de unge, deres<br />
<strong>for</strong>ældre og samfundet, som kan vise nye veje og udvikle et miljø, hvor også<br />
denne gruppe unge oplever sig som medborgere.<br />
Hovedvejen <strong>til</strong> et bedre medborgerskab af denne gruppe unge, mener vi findes<br />
i udviklingen af adgang <strong>til</strong> uddannelsessystemet og et indhold i<br />
uddannelserne, der anerkender de unge med den baggrund, de nu engang<br />
har. Det er <strong>for</strong>udsætningen <strong>for</strong>, at de kan udvikle de kompetencer, der skal <strong>til</strong><br />
at kunne fungere som medborgere i samfundet – hvilket vi er overbeviste om,<br />
at langt de fleste unge mennesker ønsker. Især unge med flygtningbaggrund<br />
har desuden behov <strong>for</strong> en målrettet hjælp <strong>for</strong> at <strong>for</strong>ebygge den tungere<br />
voldskriminalitet. Med et <strong>empowerment</strong>-projekt påvirker vi ikke de<br />
overordnede politikker, men vi styrker <strong>for</strong>håbentlig en gruppe unge <strong>til</strong> at<br />
kunne handle konstruktivt i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> deres eget liv <strong>til</strong> gavn <strong>for</strong> deres<br />
lokalområde og samfundet som helhed.<br />
Litteraturliste<br />
Danmarks Evalueringsinstitut, 2007: Tosprogede elever i folkeskolen.<br />
Danmarks Statistik, 2007: Sociale <strong>for</strong>hold, sundhed og retsvæsen. Kriminalitet<br />
og national oprindelse 2005. 2007:10 (Statistiske Efterretninger).<br />
Det Kriminalpræventive Råd, 2004: ”Etniske grupper. Kriminalitet og<br />
<strong>for</strong>ebyggelse.” (http://arkiv.dkr.dk/pdf/<strong>etniske</strong>grupper.pdf), Bolsen, Merete:<br />
’SSP Samarbejdet, Udvikling og perspektiver’, 1999<br />
Højmark Jensen, Ulla og Torben Pilegaard Jensen, Unge uden uddannelse<br />
Hvem er de, og hvad kan der gøres <strong>for</strong> at få dem i gang?<br />
Social<strong>for</strong>skningsinstituttet, København 2005<br />
Integrationsministeriet, 2005: Udlændinge på ungdomsuddannelserne – frafald<br />
og faglige kundskaber, Tænketanken om ud<strong>for</strong>dringer <strong>for</strong><br />
integrationsindsatsen i Danmark. pp.32-41.<br />
Karianne B. Blem, Sikrede afdelinger – Unge flygtninge bag lås og slå, i<br />
Socialpædagogen 30. november 2007 - nr. 24<br />
Kristjansdottir Bergthora (2006) Evas skjulte børn. Tosprogede elever i<br />
nationalcurriculet. Danmarks Pædagogiske Universitet.<br />
Kristjansdottir Bergthora og Timm Lene (2007) Tvetunget uddannelsespolitik.<br />
Dokumentation af etnisk ulighed i folkeskolen. Nyt fra Samfundsvidenskaberne.<br />
Kyvsgaard, Britta 2002: Bliver de mindre kriminelle af behandling?<br />
www.kriminal<strong>for</strong>sorgen.dk<br />
63
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
Kyvsgaard, Britta dr. jur. 2002: Kriminalitet og national oprindelse 2000,<br />
Sociale <strong>for</strong>hold, sundhed og retsvæsen” 2002:9 (Statistiske Efterretninger) og<br />
http://www.dst.dk/pukora/epub/Nyt/2002/NR191.PDF.<br />
Kyvsgaard, Britta 2001: Kriminalitet, retshåndhævelse og <strong>etniske</strong> <strong>minoriteter</strong>,<br />
offentliggjort i Juristen, november 2001<br />
Ministeriet <strong>for</strong> Flygtninge, Indvandrere og Integration: Årbog om udlændinge i<br />
Danmark 2005 - Status og udvikling, September 2005<br />
Ministeriet <strong>for</strong> flygtninge, indvandrere og Integration, 2006: Tal og fakta –<br />
udlændinges <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet.<br />
Manglende viden om etnisk kriminalitet, Politiken 27. december<br />
OECD, Where immigrant students succed – A comparative review of<br />
per<strong>for</strong>mance and engagement in PISA 2003, 2006.<br />
Saarup. m.fl 2004: Evaluering af dansk som andetsprog i Folkeskolen, CVU<br />
København & Nordsjælland.<br />
Socialministeriet 2006: Ressourcebaseret Udvikling af Lokalområder – en guide<br />
<strong>til</strong> kortlægning og mobilisering af ressourcer i udsatte bydele.<br />
http://www.social.dk/netpublikationer/2006/p10abcd0610/pdf/publikation.<br />
pdf<br />
Statistik vedrørende Kriminal<strong>for</strong>sorgens indsatte i fængsler og arresthuse, og<br />
klienter underkastet <strong>til</strong>syn af Kriminal<strong>for</strong>sorgen i Frihed d. 7. nov. 2006,<br />
<strong>for</strong>delt på etnisk herkomst, alder og oprindelsesland.<br />
Svendsen Petersen, Michael, 2006 Hvordan fastholder man tosprogede og<br />
praktisk orienterede elever i erhvervsuddannelserne, RUC,. ISBN 87-7349-<br />
661-8.<br />
Undervisningsministeriet 2001: Indvandrere og efterkommere i<br />
uddannelsessystemet. Statistiske analyser som nr. 9, 1.udgave, 1. oplag.<br />
Undervisningsministeriet, 2007: PISA 2006 – Danske unge i en international<br />
sammenhæng, december.<br />
Undervisningsministeriets temahæfteserie, 2005: Frafald i erhvervsuddannelserne<br />
– årsager og <strong>for</strong>klaringer.<br />
Undervisningsministeriets temahæfteserie, 2006: Hold fast. Initiativer <strong>til</strong><br />
fastholdelse af tosprogede og praktisk orienterede unge i<br />
erhvervsuddannelserne.<br />
Vikkelsø Slot, Line, 2008: Praktikpladser og <strong>for</strong>midlingspraksis –<br />
praktikkonsulenten i spændingsfeltet mellem virksomhedskrav og hensynet <strong>til</strong><br />
ikke-diskrimination, Arbejdspapiret 18, Rockwool Fondens Forskningsenhed,<br />
København.<br />
64
Hjemmesider:<br />
DIAMANT RAPPORTEN<br />
PROJEKT MEDBORGERE I DANMARK, WWW.PROJEKTMEDBORGER.DK<br />
www.dkr.dk: Det Kriminalpræventive Råds hjemmeside<br />
www.highfive.net:Projekt ’High Five’ hjemmeside<br />
www.kriminal<strong>for</strong>sorgen.dk: Kriminal<strong>for</strong>sorgens hjemmeside<br />
www.natteravnene.dk: Natteravnenes hjemmeside<br />
www.sjakket.dk: Sjakkets hjemmeside<br />
www.kit.dk: Kirkernes Integrationstjeneste<br />
www.vcua.dk: Vejledningscentret <strong>for</strong> uddannelse og arbejde<br />
www.social.dk: Socialministeriet<br />
www.inm.dk: Ministeriet <strong>for</strong> Flygtninge, Indvandrere og Integration<br />
www.justitsministeriet.dk: Justitsministeriet<br />
65