Se bladet ved at klikke her. - Kirkeportal
Se bladet ved at klikke her. - Kirkeportal
Se bladet ved at klikke her. - Kirkeportal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOGNEBLADET<br />
april - maj - juni - juli 2008<br />
GUDUM GUDUMHOLM LILLEVORDE<br />
Læs inde i <strong>bladet</strong>:<br />
Verdens igenfødelse glæden igenføder s. 2-3 Syltetøjsglasset og kaffen s. 4<br />
Sundhed for alle s. 5-6 Den nye aftale s. 9-10
Verdens igenfødelse<br />
glæden igenføder<br />
Grundtvigs mageløse opdagelse handler<br />
om Trosbekendelsen, og han anser<br />
den for menighedens grundvold, som<br />
det uforanderlige. Det ses bl. a. på hans<br />
tolkning af et bestemt led i trosbekendelsen:<br />
”Nedfaret til dødsriget”, eller<br />
Hel<strong>ved</strong>, som Grundtvig oftest siger. Med<br />
udgangspunkt i, <strong>at</strong> Kristus er Faderens<br />
enbårne søn og har sæde <strong>ved</strong> Hans højre<br />
side, indledes julen<strong>at</strong> en nedadstigende<br />
bevægelse, siger Grundtvig, der videreføres<br />
med Jesu lidelse og død, indtil det<br />
kommer til sin yderste konsekvens med<br />
nedfarten til dødsriget.<br />
Denne nedfart til dødsriget knytter<br />
Grundtvig sammen med dåbsforkyndelsen<br />
i 1. Petersbrev, med ho<strong>ved</strong>vægten på<br />
kapitel 3, hvor nedfarten til dødsriget<br />
omtales på følgende måde – <strong>her</strong> i den<br />
nye oversættelse af Bibelen på hverdagsdansk:<br />
Han døde rent fysisk, men blev<br />
levendegjort i ånden. Og det var i dén<br />
åndelige skikkelse, <strong>at</strong> han besøgte de dødes<br />
ånder, der blev holdt i forvaring, og<br />
han forkyndte budskabet for dem.<br />
Der traf han dem, der døde på Noas tid,<br />
fordi de nægtede <strong>at</strong> bøje sig for Gud,<br />
selvom Gud ventede tålmodigt på dem i<br />
alle de år, det tog Noa <strong>at</strong> bygge arken.<br />
Ved hjælp af arken kom nogle få personer<br />
frelst gennem syndflodens vand.<br />
Det var otte personer i alt. Det, der skete<br />
dengang, er et billede på dåben, som I<br />
også skal igennem for <strong>at</strong> blive frelst.<br />
Dåben drejer sig ikke om <strong>at</strong> få fjernet<br />
snavs fra kroppen, men er et spørgsmål<br />
om en god samvittighed over for Gud,<br />
og den får man <strong>ved</strong> troen på, <strong>at</strong> Jesus<br />
Kristus opstod fra de døde, og <strong>at</strong> han<br />
blev taget op til Himlen og nu sidder<br />
<strong>ved</strong> Guds højre hånd, hvorfra han <strong>her</strong>sker<br />
over både engle og åndelige autoriteter<br />
og magter.<br />
I ovennævnte cit<strong>at</strong> har vi også noget af<br />
forklaringen til de ottekantede dåbskapeller<br />
(de otte, der blev reddet fra syndfloden)<br />
og den ottekantede døbefont,<br />
vi kender så godt fra vor egen Gudumholm<br />
kirke. Det skal i den forbindelse<br />
nævnes, <strong>at</strong> vi jo citerer 1. Peters brev<br />
<strong>ved</strong> enhver dåb, ligesom vi også gør det<br />
<strong>ved</strong> enhver mindehøjttidelighed, med<br />
de kendte ord fra 1. kapitel, vers 3 (<strong>her</strong><br />
fra den autoriserede overs.): Lovet være<br />
Gud, vor Herre Jesu Kristi fader, som i<br />
sin store barmhjertighed har genfødt os<br />
til et levende håb <strong>ved</strong> Jesu Kristi opstandelse<br />
fra de døde.<br />
Grundtvig pegede på, <strong>at</strong> ordet Hel<strong>ved</strong>e<br />
og Dødsrige oprindeligt havde samme<br />
betydning, nemlig de dødes rige, mods<strong>at</strong><br />
Himmerige. Han tilføjer, <strong>at</strong> Hel<strong>ved</strong>e siden<br />
er blevet forstået anderledes med det<br />
skæbnesvangre result<strong>at</strong>, <strong>at</strong> den oprindelige<br />
mening siden er trængt tilbage.<br />
Hel<strong>ved</strong>e forstås derfor i stedet som<br />
”den evige Ild, eller Djævelens og de<br />
Fordømtes ulyksalige Hjemstavn”. Det<br />
indebærer efter Grundtvigs opf<strong>at</strong>telse<br />
en fejltolkning af evangeliet, således <strong>at</strong><br />
langfredags budskab skydes i baggrunden<br />
og erst<strong>at</strong>tes af en mørk domsforkyndelse,<br />
der spiller på frygten for den<br />
evige ild. En sådan frygt betyder, <strong>at</strong> Jesu<br />
ord på korset misforståes, og ikke tolkes,<br />
som den oprindelige mening er, <strong>at</strong> Kristi<br />
nedfart til Hel<strong>ved</strong>e skete ”for <strong>at</strong> lade<br />
Djævelen føle sin Overmagt og for <strong>at</strong><br />
lade de Fordømte fra Syndflodens dage<br />
see og kiende, hvilken Naade og Frelse<br />
de havde forspildt”(cit<strong>at</strong> fra prædiken til<br />
Søndags-Bogen).<br />
Grundtvig udfolder denne tankegang<br />
som en direkte kamp i Hel<strong>ved</strong>e mellem<br />
Kristus og Dødsrigets fyrste. Dette<br />
fremgår med størst dram<strong>at</strong>isk og poetisk<br />
kraft i digtet ”I Kveld blev der banket<br />
paa Hel<strong>ved</strong>es Port”. Man kunne også<br />
nævne Grundtvigs gendigtning af Lut<strong>her</strong>s<br />
langfredagssalme ”I Dødens Baand<br />
vor Frelser Laae”. Her skildres kampen<br />
på følgende måde:<br />
Det var en Tvekamp underfuld,<br />
Da Liv og Død de brødes,<br />
Og Kredsen skreves under Muld,<br />
Hvor Riget var de Dødes,<br />
Men Livet fik dog Overhaand.<br />
Saa, fængslet i sit eget Baand,<br />
Til Spot er nu Døden Blevet!<br />
Halleluja!<br />
I Grundtvigs gendigtning af opstandelsessalmen<br />
”Verdens igenfødelse, glæden<br />
igenføder” DDS nr. 235, har vi kampmotivet<br />
udspillet på en måde, som vi ser<br />
udspillet år efter år, og netop ofte som<br />
påsken falder på vore himmelstrøg.<br />
Grundtvig lader i den salme n<strong>at</strong>uren få<br />
personlige træk, så den spiller med i påskedramaet.<br />
Her er hele skaberværkets<br />
genskabelse som n<strong>at</strong>urens forkyndelse<br />
af genåbningen af Edens have i kraft i<br />
Jesu sejr over dødsriget:<br />
3. <strong>Se</strong>r du, hvor i skovene<br />
alle træer skyder!<br />
Mærker du, hvor engene<br />
2 3<br />
sig i våren fryder!<br />
Nu det visne vorder grønt,<br />
hvad der falmed, <strong>at</strong>ter skønt,<br />
det gør påskemorgen.<br />
4. Livets varme, sejrende<br />
over dødens kulde,<br />
priser ham, som strålende<br />
rejste sig af mulde;<br />
Dødens Fyrste tog ham hel,<br />
havde i ham ingen del,<br />
misted, hvad han havde.<br />
Personligt kan jeg godt lide en sådan<br />
tolkning, og jo ældre man bliver, jo mere<br />
lægger man vist mærke til n<strong>at</strong>urens store<br />
årlige drama. Ordet ”gammel” kommer<br />
af det oldnordiske ”gamall”, og betyder<br />
”den, der har levet i flere vintre”. Og ligesom<br />
i ovennævnte salme mærker man<br />
i høj grad suset i sætningen ”levet i flere<br />
vintre”. Nu er vi så igen kommet til ”Livets<br />
varme, sejrende, over dødens kulde”.<br />
Og fordi vi er ”gamle” <strong>ved</strong> vi kun alt<br />
for godt, <strong>at</strong> vi skylder ham tak, der som<br />
den store Mester for os bliver bekendt<br />
som Fader, Søn og Helligånd, alle tre, i en<br />
uudgrundelig og dyb treenighed.<br />
Jan Brogaard
Syltetøjsglasset og kaffen! Sundhed for alle<br />
Denne lille historie læste jeg forleden og<br />
synes den giver stof til eftertanke.<br />
Når tingene i dit liv virker næsten uoverkommelige,<br />
når 24 timer pr. dag ikke er<br />
nok, så husk på "Syltetøjsglasset og kaffen"!<br />
En professor stod foran sit filosofihold<br />
med nogle ting foran sig.<br />
Da timen begyndte tog han - uden <strong>at</strong><br />
sige et ord - et meget stort og tomt syltetøjsglas<br />
frem og begyndte <strong>at</strong> fylde det<br />
med golfbolde.<br />
Da han havde gjort det spurgte han sin<br />
klasse, om glasset var fyldt, og det var de<br />
enige om, <strong>at</strong> det var.<br />
Så tog proffessoren en kasse med småsten<br />
frem og begyndte <strong>at</strong> hælde dem i<br />
glasset.<br />
Han rystede glasset let, så småstenene<br />
fordelte sig imellem golfboldene.<br />
Derefter spurgte han igen holdet om<br />
glasset var fyldt, og det mente hans klasse<br />
nok det var.<br />
Herefter tog professoren en kasse med<br />
sand frem og begyndte <strong>at</strong> hælde i glasset.<br />
Sandet fyldte n<strong>at</strong>urligvis de resterende<br />
hulrum i glasset.<br />
Igen spurgte han, om glasset var fyldt.<br />
Klassen svarede enstemmigt "ja", og der-<br />
efter la<strong>ved</strong>e professoren to kopper kaffe<br />
og hældte dem begge ned i glasset, hvilket<br />
effektivt fyldte de hulrum ud, der var<br />
mellem sandkornene.<br />
Studenterne grinede.<br />
"Nuvel", sagde professoren, da l<strong>at</strong>teren<br />
var stilnet af. "Forestil Jer nu <strong>at</strong> dette glas<br />
repræsenterer Jeres liv:<br />
Golfboldene er de vigtigste ting - Jeres<br />
familie, kærester, børn, helbred, venner<br />
og yndlingspassioner - de ting som selv,<br />
hvis alle andre ting gik tabt og kun disse<br />
ting var tilbage, stadig ville gøre Jeres liv<br />
fuldendt.<br />
Småstenene er de andre ting, der betyder<br />
noget - såsom job, hus, bil, osv.<br />
Sandet er alle de andre småting".<br />
Proffessoren forts<strong>at</strong>te:"Hvis I putter sandet<br />
ned i glasset først, er der ikke plads<br />
til hverken småstenene eller golfboldene.<br />
Det samme gælder livet.<br />
Hvis I bruger Jeres energi og tid på de<br />
små ubetydelige ting, får I aldrig plads til<br />
de ting, der er vigtige for Jer.<br />
Vær opmærksom på de ting, der er kritiske<br />
for Jeres lykke. Leg med Jeres børn.<br />
Pas på Jeres helbred.<br />
Inviter Jeres partner på middag. Tag endnu<br />
en runde på golfbanen. Der vil altid<br />
være tid til <strong>at</strong> gøre huset rent og ordne<br />
afløbene.<br />
Tag Jer af golfboldene først - de ting, der<br />
betyder noget. Få styr på prioriteterne<br />
- resten er bare sand".<br />
En af de studerende spurgte, hvad kaffen<br />
repræsenterede.<br />
Professoren smilede: Jeg er glad for du<br />
spørger", sagde han. "Kaffen er blot for<br />
<strong>at</strong> vise, <strong>at</strong> lige meget hvor fyldt dit liv synes<br />
<strong>at</strong> være, så er der altid plads til et<br />
par kopper kaffe sammen med en god<br />
ven!"<br />
Husk det kære venner<br />
Hanne Maarup<br />
I første nummer af Korshærs<strong>bladet</strong> 2008<br />
går man tæt på begrebet sundhed. Og<br />
korshærschef Bjarne Lenau Henriksen<br />
skriver i artiklen under overskriften ”en<br />
sund død”, ”<strong>at</strong> vores sundhedsbegreb<br />
dybest set afhænger af, hvad vi vil med<br />
livet. Det er afslørende, <strong>at</strong> vi i den vestlige<br />
kultur har udviklet et menneskesyn,<br />
som dyrker det supersunde, stærke, problemløse<br />
og velfungerende menneske.<br />
Sundhedsidealet er blevet det samme<br />
som selveste livskvaliteten. Det sunde<br />
menneske har en sund livskvalitet; det<br />
syge menneske har en syg livskvalitet.<br />
Vi <strong>ved</strong> godt, hvad det kan betale sig <strong>at</strong><br />
dyrke.<br />
Dette sundhedsideal passer præcist ind<br />
i det funktionalistiske menneskesyn: Et<br />
samfund der kræver et højt funktions-<br />
og effektivitetsniveau, og som har brug<br />
for et menneskes styrke, målbevidsthed,<br />
hurtighed, fremdrift og kre<strong>at</strong>ivitet, sætter<br />
højest pris på det sunde menneske,<br />
der magter <strong>at</strong> leve op til disse krav.”<br />
Bjarne Lenau Henriksen mener, <strong>at</strong> vi har<br />
udviklet en næsten religiøs dyrkelse af<br />
sundheden: Et fysisk og psykisk toptrimmet<br />
menneske yder den bedste inds<strong>at</strong>s<br />
i alle livet forhold. Derfor mener han, <strong>at</strong><br />
selvoptagetheden og selvtilstrækkeligheden<br />
er en nærliggende risiko. Han giver<br />
også sit bud på, hvad der ligger bag <strong>ved</strong><br />
det, han kalder ”den moderne indsnævrede<br />
og ensomhedsfremkaldende dyrkelse<br />
af sundheden”. Det er højst sandsynligt<br />
angsten for døden. ”Vi vil ikke<br />
konfronteres med den kendsgerning, <strong>at</strong><br />
der slides på krop og sjæl i løbet af et<br />
menneskeliv. Det må ikke være synligt,<br />
<strong>at</strong> menneskelivet ikke er ideel lykke. Det<br />
må ikke kunne ses, <strong>at</strong> mennesket har det<br />
med <strong>at</strong> blive ældre og til sidst dør. Vi må<br />
ikke sætte livet på spil, tage fejl og vælge<br />
forkert. Livet må ikke gå i stumper og<br />
stykker, selv om vi alle <strong>ved</strong>, <strong>at</strong> det gør det<br />
4 5<br />
jo til allersidst.<br />
Bjarne Lenau Henriksen går tæt på den<br />
sidste kampagne for sundheden, der bærer<br />
sloganet ”Sundhed hele livet”. Det er<br />
jo noget med, <strong>at</strong> vi skal leve sådan, <strong>at</strong> vi<br />
er sunde, friske og raske og i godt humør<br />
hele livet. En målsætning, der vil noget,<br />
men måske ikke ubetinget godt.<br />
BLH skriver, <strong>at</strong> ”nu er det sådan med<br />
sundheden, <strong>at</strong> der let går f<strong>at</strong>tigdom i<br />
den. Sundheden trives bedst under gunstige<br />
økonomiske vilkår. Hellere rig og<br />
rask end f<strong>at</strong>tig og syg. Der er evidensbaseret<br />
dokument<strong>at</strong>ion for, <strong>at</strong> den korteste<br />
levealder og største sygelighed findes<br />
hos mennesker med de dårligste levekår.<br />
Det er en global kendsgerning, som<br />
også inkluderer det danske samfund.<br />
Derfor beskæftiger Kirkens Korshær sig<br />
i høj grad med sundhed i det daglige arbejde<br />
blandt de allermest uds<strong>at</strong>te mennesker:<br />
Der er f.eks. ikke noget så sundt<br />
for en hjemløs som et varmt fodbad, en<br />
varm frakke, gule ærter med flæsk, en<br />
ren forbinding på et væskende sår, en<br />
god snak med en af medarbejderne sammen<br />
med et løfte om, <strong>at</strong> du er velkommen<br />
i morgen igen. Det kan ligefrem<br />
være forebyggende, livskvalitetsforbedrende<br />
og livsforlængende. Og da vi synes,<br />
de hjemløse er værd <strong>at</strong> holde i live,<br />
giver vores enkle sundhedsfremmende<br />
foranstaltninger dyb mening”, skriver<br />
BLH og anfører lige efter den store nødvendighed<br />
i det faktum, <strong>at</strong> hospitalerne<br />
ofte udskriver fysisk og psykisk syge uds<strong>at</strong>te<br />
mennesker til et liv på gadeplan,<br />
undertiden med en uformel henvisning<br />
til Kirkens Korshærs åbne gadeplansinstitutioner.
I <strong>bladet</strong>s bagsidekommentar giver Bjarne<br />
Lenau Henriksen os ”velfærdsramte”<br />
danskere noget <strong>at</strong> tygge på. Han siger<br />
bl.a.: ”Jeg <strong>ved</strong> ikke, om man kan bruge<br />
ordet velfærdsramt. Men det er det, danskerne<br />
er. Den brede velstående mellemklasse,<br />
som næsten fylder samfundet<br />
ud, ønsker mere velfærd. Det er ikke<br />
nok, <strong>at</strong> vi har det godt. Vi vil havde det<br />
bedre. Vi er blevet vant til <strong>at</strong> forbruge,<br />
det er <strong>her</strong> vores identitet ligger. Vi er velfærdskonsumenter<br />
frem for alt. Derfor<br />
mener Bjarne Lenau Henriksen, <strong>at</strong> tiden<br />
for alvor er kommet til <strong>at</strong> besinde sig<br />
på, om vi vil være vort velstående velfærdssamfund<br />
bekendt. For så skal vi af<br />
med den velfærdsnedbrydende mistillid,<br />
trusler og sanktioner over for de uds<strong>at</strong>te<br />
grupper. Vi skal af med den fordømmende<br />
moraliseren over de svageste medborgere,<br />
der ikke har evnet <strong>at</strong> øge deres<br />
velfærd via friværdier og sk<strong>at</strong>telettelser.<br />
Og måske allermest <strong>ved</strong>, <strong>at</strong> danskerne<br />
giver en anelse afkald på deres livstruende<br />
velstand. Det vil betyde sundhed<br />
for alle.<br />
Korshærs<strong>bladet</strong> udkommer 10 gange<br />
årligt, og et abonnement koster kr. 250.<br />
Pensionister og studerende 125 kr.<br />
Jan Brogaard<br />
Gudstjenester på Storvorde Aktivitetscenter<br />
onsdag kl. 14.00.<br />
JB – Jan Brogaard • OP – Ove Paulsen<br />
Onsdag den 2. april: JB<br />
Onsdag den 16. april: OP<br />
Onsdag den 30. april: JB<br />
Onsdag den 14. maj: OP<br />
Onsdag den 28. maj: JB<br />
Onsdag den 11. juni: JB<br />
Onsdag den 25. juni: OP<br />
Onsdag den 23. juli: OP<br />
2008 - sangens år<br />
Den 27. februar havde vi i Gudum kirke<br />
et arrangement med salmer fra den nye<br />
udgave af højskolesangbogen.<br />
Her var der bl. a. en salme, som er skrevet<br />
af Ester Bock, som har lavet flere<br />
salmer, men som vi ikke kender fra salmebogen.<br />
Hun har fået to sange/salmer<br />
med i denne udgave.<br />
Vi sang bl. a. den ene, nummer 82: Blinkende<br />
dråber på træernes grene.<br />
I denne salme er der et omkvæd, der lyder:<br />
Gud har s<strong>at</strong> mærker på jord,<br />
vi kan så grunde på kodens ord<br />
og løftes der<strong>ved</strong>.<br />
Der var især et af versene, som sagde<br />
meget, synes jeg. Det er det 3. vers:<br />
Brændende øjne og søgende hænder<br />
ber om et varsomt klem,<br />
ømhed og kærlighed varmer og tænder<br />
kalder de store mirakler frem,<br />
Gud har s<strong>at</strong> mærker på jord,<br />
vi kan så grunde på kodens ord<br />
og løftes der<strong>ved</strong>.<br />
Et andet løft kom dagen efter arrangementet,<br />
med posten. Det var kirke<strong>bladet</strong><br />
fra min kollega, Lise Lundgren, hvor kirkens<br />
organist Susanne Mørk-Jensen, skriver<br />
om sangens år. Det skal <strong>her</strong>med gengives<br />
- med tak for lån fra redaktøren:<br />
2008 – sangens år.<br />
2008 er udnævnt til ”Sangens År” i Danmark.<br />
Initi<strong>at</strong>ivet kommer fra Michael Bojesen<br />
– chefdirigent for DR Radiopigekoret,<br />
og det er søs<strong>at</strong> i samarbejde med<br />
bl. a. Undervisningsministeriet, Kulturministeriet<br />
og DR.<br />
Sangens År 2008 har 3 fokuspunkter.<br />
Først og fremmest <strong>at</strong> hjælpe børn og<br />
unge med <strong>at</strong> opdage, <strong>at</strong> sang er en god<br />
måde <strong>at</strong> opleve sig selv på og være sammen<br />
på. Dernæst er det også hensigten<br />
<strong>at</strong> sprede sangglæden ud til alle i selv de<br />
6 7<br />
mindste kroge af landet, og sidst men<br />
ikke mindst har initi<strong>at</strong>ivet fokus på, <strong>at</strong><br />
sangen kan være et samlingspunkt på<br />
tværs af kulturer i Danmark.<br />
Ideén er god. For <strong>her</strong> i landet har det<br />
længe været udbredt, <strong>at</strong> sang mest betragtes<br />
som noget, der er til <strong>at</strong> optræde<br />
med. Dog spores en vis bevægelse i den<br />
rigtige retning. Den nye Højskolesangbog<br />
er f. eks. solgt i pænt antal, indenfor<br />
kirken er der en god tilgang til børne-<br />
og ungdomskorene, og på mange folkeskoler<br />
er morgensangen taget op igen.<br />
Denne bevægelse er der al mulig grund<br />
til <strong>at</strong> støtte og udbrede.
I Susanne Brøggers version af Den danske<br />
Grundlov (Brøndums Danske lov<br />
2000 - Forskellige kendte og ukendte<br />
danskeres fingerede lovtekster om en<br />
lang række emner fra samfundslivet og<br />
hverdagslivet) siges provokerende, <strong>at</strong><br />
”Det er ethvert barns ret <strong>at</strong> lære de Danske<br />
sange i den blå og den sorte bog, og<br />
det er enhver voksnes pligt <strong>at</strong> lære sangene<br />
fra sig. Det er danskernes privilegium<br />
<strong>at</strong> kunne synge med på linjer, som<br />
”pigernes l<strong>at</strong>ter og lyse hår…mildt om<br />
et evigt Danmark spår”.<br />
Sandt er det, <strong>at</strong> vores højskolesangbog<br />
og salmebog indeholder en rigdom af<br />
vidt forskellige og flotte tekster, som giver<br />
bl. a. sprog og identitet. Det virker<br />
fadt og vitaminløst, når man f. eks. i valget<br />
af fællessang <strong>ved</strong> julearrangementer,<br />
må nøjes med ”På loftet sidder nissen”<br />
eller ”Et barn er født i Bethlehem”, fordi<br />
de yngre gener<strong>at</strong>ioner ikke kender andre<br />
– mange voksne op til 50 års alderen<br />
heller ikke. Tænk, hvis man også kunne<br />
synge ”Hjerte, løft din glædes vinger!” eller<br />
”Velkommen igen, Guds engle små”.<br />
Så var der sprog, indhold og melodi med<br />
både smag, vitaminer og kostfibre!<br />
M.h.t. børnene, er det veldokumenteret,<br />
<strong>at</strong> musikudøvelse gør det lettere for dem<br />
<strong>at</strong> læse og regne, ligesom det styrker deres<br />
sociale forståelse <strong>at</strong> indgå i musikalske<br />
fællesskaber.<br />
For alle – store som små – gælder, <strong>at</strong> det<br />
simpelthen er sundt <strong>at</strong> synge, og jeg er<br />
sikker på, <strong>at</strong> enhver korsanger vil bevidne,<br />
<strong>at</strong> det er uhyre vanskeligt, grænsende<br />
til det umulige <strong>at</strong> være sur og tvær, når<br />
man synger sammen. Under fællessang<br />
kan 2+2 tilmed løfte som 5.<br />
Vores stemme er meget tæt forbundet<br />
med vore følelser, og når vi taler, kontrollerer<br />
vi for det meste stemmen, så følelserne<br />
i et vis omfang skjules. I sangen<br />
slipper flere følelser igennem, og det<br />
kan virke forløsende, når vi tør give los.<br />
Siden oldkirkens dage har sangen også<br />
været det væsentligste element i guds-<br />
8<br />
tjenesten. Paulus sagde til menigheden i<br />
Efesus: ”Men lad jer fylde af Ånden, tal til<br />
hinanden med salmer, hymner og åndelige<br />
sange, syng og spil af hjertet for Herren,<br />
og sig altid Gud Fader tak for alt i<br />
vor Herre Jesu Kristi navn.” Efesus 5,19f.<br />
Allerede den gang var nogle på det rene<br />
med: 1. Sangen er udtryk for fællesskab.<br />
2. Sang er et udtryk, der skaber fællesskab.<br />
3. Sang griber dybt ned i sindet.<br />
Salmerne er den dag i dag det vigtigste<br />
formidlende og fællesskabsdannende<br />
element i gudstjenesten…men der er et<br />
problem!<br />
De muskler, vi synger med, har det som<br />
alle andre muskler: De er bedst til det, de<br />
bruges mest til. Eftersom vi ikke synger<br />
ret mange steder udenfor kirkens rum,<br />
ja, så er vi faktisk i nød, så snart salmernes<br />
toneleje løfter sig over talelejet. Det<br />
ville hjælpe meget, hvis vi stod op under<br />
salmesangen (ligesom i England), men<br />
der er også andre simple teknikker, som<br />
kan tages i anvendelse.<br />
Susanne Mørk-Jensen slutter sin artikel<br />
af med en opfordring til alle om <strong>at</strong> bruge<br />
”Sangens år” som en god anledning til<br />
<strong>at</strong> bringe sang på bane mellem familie,<br />
venner og kolleger. Vi skal bort fra, <strong>at</strong><br />
det er flovt <strong>at</strong> synge sammen, og hen til,<br />
<strong>at</strong> det ikke alene er sjovt, men livsnødvendigt<br />
<strong>at</strong> synge sammen. Det er bare <strong>at</strong><br />
komme i gang!<br />
Den nye aftale<br />
Her kort før jul kom der en ny oversættelse<br />
til et mere mundret nudansk af<br />
det nye testament – den kan ganske vist<br />
ikke rigtig hamle op med sproget i Yallerup<br />
Færgeby for så sku det vel have lydt<br />
noget i retning af:<br />
Det sygeste skete i de dér dage, da kejser<br />
Augustus - den orntlig seje gangster -<br />
ville vide hvor mange der boed i sit land<br />
- dér mand!<br />
Men selv om den er knap så avanceret så<br />
bør alene titlen; ’Den nye Aftale,’ i stedet<br />
for ’Det nye Testamente,’ alligevel vække<br />
vores nysgerrighed.<br />
For hvad er det nu for ”en ny aftale”,<br />
tænkte jeg, da jeg midt i juleforberedelserne<br />
sad og nippede til smagsprøver<br />
fra Bibelselskabet.<br />
Ja, vi kunne jo prøve <strong>at</strong> skifte ordet ”aftale”<br />
ud med et ord, der har været på<br />
alles læber den sidste tid, nemlig ”overenskomst”.<br />
Den gamle aftale er kasseret og Gud har<br />
indgået en ny.<br />
Men den nye aftale – eller overenskomst<br />
– handler ikke om noget så banalt som<br />
mere i lønningsposen, Gud giver Gud<br />
ske tak og lov ikke kun løn som fortjent,<br />
så ku’ det godt være vi endte med tomme<br />
lommer.<br />
I ”Den nye aftale” har man ellers overs<strong>at</strong><br />
stykket i M<strong>at</strong>tæusevangeliet om fadervor<br />
med, <strong>at</strong> ”din far ser det der sker i<br />
det skjulte, og han vil give dig det hele<br />
igen”.<br />
I Det ny Testamentes danske oversættelse<br />
lyder det ellers noget anderledes:<br />
”Og din far, som ser i det skjulte, skal<br />
lønne dig”.<br />
Resten er vist ønsketænkning – der står<br />
jo ikke, <strong>at</strong> Vor Fader vil give ”det hele”<br />
igen.<br />
Men sådan må der være noget i ny oversættelser,<br />
der vækker diskussion.<br />
Det vil sikkert blive en oversættelse, man<br />
9<br />
vil komme til <strong>at</strong> vende tilbage til igen og<br />
igen, ligesom <strong>Se</strong>idelins oversættelse fra<br />
70-erne, og for øvrigt Bibelen på hverdagsdansk,<br />
der også udkom sidste år i ny<br />
oversættelse.<br />
Her har man overs<strong>at</strong> det mere omtalte<br />
udsagn mere tekstnært: Og din Far, for<br />
hvem intet er skjult, vil belønne dig.<br />
Herunder bringer vi begge oversættelser<br />
af stykket om fadervor i M<strong>at</strong>tæusevangeliet.<br />
Først fra Den Nye Aftale, Det Nye<br />
Testamente på nudansk, og dernæst fra<br />
Bibelen på hverdagsdansk.<br />
Når I beder, skal I ikke være som hyklerne,<br />
der elsker <strong>at</strong> bede i fuld offentlighed<br />
i synagogen eller på gadehjørnerne hvor<br />
alle kan se dem. Det bliver nemlig den<br />
eneste belønning de får. Gå i stedet hjem<br />
til dig selv og bed bag lukkede døre. Din<br />
far ser det der sker i det skjulte, og han<br />
vil give dig det hele igen.<br />
Når I beder skal I ikke bare lade munden<br />
løbe ligesom dem der har en anden tro.
De mener det er mængden af ord det<br />
kommer an på. Dem skal I ikke efterligne,<br />
for jeres far <strong>ved</strong> hvad I har brug for,<br />
allerede ingen I beder ham om det.<br />
I stedet skal I bede sådan <strong>her</strong>:<br />
Far i himlen!<br />
Lad alle forstå <strong>at</strong> du er Gud,<br />
lad dit rige blive til virkelighed,<br />
og lad alting blive som du vil have det<br />
- <strong>her</strong> på jorden ligesom det allerede er<br />
i himlen.<br />
Giv os det brød vi har brug for i dag.<br />
Tilgiv os det vi har gjort forkert<br />
ligesom vi har tilgivet andre.<br />
Lad være med <strong>at</strong> sætte os på prøve,<br />
og befri os fra ondskabens magt.<br />
For du er Gud, du har magten, og vi vil<br />
altid hylde dig.<br />
Amen.<br />
Og nu på hverdagsdansk:<br />
Når I beder, skal I ikke være som de selvretfærdige<br />
hyklere. De elsker <strong>at</strong> stille sig<br />
op og bede i synagogerne og på gadehjørnerne,<br />
for <strong>at</strong> folk skal lægge mærke<br />
til dem. Det siger jeg jer: De har allerede<br />
Viede i Gudum,<br />
Gudumholm og<br />
Lillevorde kirker:<br />
Maja Maria Nielsen og<br />
Søren Mark Kjærgaard,<br />
8. september i Gudumholm kirke.<br />
Inger-Lise Anette Knudsen og<br />
Søren-Peter Knudsen,<br />
1. november på Stadionvej.<br />
Eva Kasten og<br />
Ole Jensen,<br />
1. marts i Lillevorde kirke.<br />
fået deres fulde løn. Nej, når du beder,<br />
så gå ind i et rum, hvor du kan lukke<br />
døren efter dig, og bed til din Far, som er<br />
i det skjulte. Og din Far, for hvem intet er<br />
skjult, vil belønne dig.<br />
Når I beder, skal I ikke gøre som de mennesker,<br />
der ikke kender Gud. De fremsiger<br />
de samme bønner om og om igen,<br />
for de tror, <strong>at</strong> deres bønner bliver hørt<br />
på grund af de mange ord. Sådan skal I<br />
ikke gøre, for jeres Far <strong>ved</strong>, hvad I trænger<br />
til, før I beder ham om det. Bed derfor<br />
på følgende måde:<br />
Far i Himlen.<br />
Må du blive æret.<br />
Må dit rige bryde igennem.<br />
Må din vilje ske på jorden,<br />
som den sker i Himlen.<br />
Giv os det, vi har brug for i dag.<br />
Tilgiv os, hvor vi har svigtet,<br />
ligesom vi selv har tilgivet dem, der har<br />
svigtet os.<br />
Lad os ikke bukke under for fristelsen,<br />
men red os fra den Ondes angreb.<br />
I en note oplyses følgende: ”Den Onde”<br />
kan muligvis også oversættes ”det onde”.<br />
En del håndskrifter har tilføjet: ”For riget<br />
er dit, og magten og æren i evighed.<br />
Amen”<br />
Af ovenstående kan man godt få en fornemmelse<br />
af, <strong>at</strong> begge bøger hører til<br />
<strong>ved</strong> siden af oversættelsen fra 1992. Netop<br />
<strong>ved</strong> sammenligningen finder man<br />
mange gode anledninger til <strong>at</strong> standse<br />
op og gøre sig nogle tanker om Gud<br />
og hans Søn Jesus Kristus, og den Helligånd,<br />
som dette blad også rækker til <strong>at</strong><br />
fejre med pinsens gudstjenester.<br />
God fornøjelse med fordybelsen og oplevelsen<br />
af det Høje i vor tilværelse.<br />
Jan Brogaard.<br />
Den dualistiske verden<br />
Dualisme er et fremmedord, som vi jo<br />
bruger mange af. Det betyder to mods<strong>at</strong>te,<br />
som plus og minus i et b<strong>at</strong>teri. Der<br />
er da også et b<strong>at</strong>teri der hedder DUAL,<br />
Dualisme kan være lys og mørke, varme<br />
og kulde, godt og ondt osv.<br />
Mennesket er intelligent, det er for så<br />
vidt et plus. Men samtidig er det dumt<br />
i mange sammenhænge, det er ikke så<br />
smart, det er et minus.<br />
Som nu forleden, hvor vi kunne læse i<br />
avisen <strong>at</strong> der var tre steder i Nordjylland,<br />
hvor unge var kørt galt i bil i spirituspåvirket<br />
tilstand, med dødsfald og masser<br />
af sorg i hjemmene til følge. De troede<br />
<strong>at</strong> de var så kloge.<br />
Krig er heller ikke for klogt, selv om det<br />
er de allermest inteligente der sætter det<br />
i værk. Vi mindes den første krig mellem<br />
Kain og Abel, den kostede en fjerdedel<br />
af jordens befolkning livet. Faderen var<br />
105 år så han kunne vel nok vejlede<br />
dem, men hørte de efter? Dengang blev<br />
man ellers 8-9 hundrede år, men det er<br />
gået meget tilbage siden, på grund af<br />
usund levevis.<br />
I et ægteskab sker der det, som sker med<br />
10 11<br />
to magneter, et plus og et minus tiltrækker<br />
hinanden, men kommer så en tredie<br />
pol til vil to minusser eller to plusser<br />
frastøde hinanden, og så har vi balladen,<br />
krigen bryder ud.<br />
Mennesket er inteligent, og vi blev så<br />
kloge, <strong>at</strong> vi i løbet af det sidste hundrede<br />
år har formået <strong>at</strong> bruge en stor del af<br />
verdens resourcer, og svine resten til.<br />
Dygtig mand, men ikke for klog. Dualismen<br />
raser, mens vi er <strong>her</strong> på jorden for<br />
<strong>at</strong> berede os til evigheden.<br />
Hvad er det for een? En forf<strong>at</strong>ter skrev<br />
engang: Tænker vi os <strong>at</strong> en Kongeørn<br />
som bor <strong>her</strong>, hvert år vil den flyve til<br />
Norge for <strong>at</strong> hvæsse sit næb på fjeldene.<br />
Når så ad åre alle de norske fjelde er slidt<br />
op af al den hvæssen, så vil der være gået<br />
et sekund af evigheden.<br />
Altså er det ret vigtigt <strong>at</strong> berede sig.<br />
Man f<strong>at</strong>ter først hvad evigheden er, siger<br />
Piet Hein, når man har prøvet <strong>at</strong> stå <strong>ved</strong><br />
begge ender.<br />
OM<br />
Begra<strong>ved</strong>e og bis<strong>at</strong>te i Gudum,<br />
Gudumholm og Lillevorde kirker:<br />
Christen Lund Dahl, den 12. november i Gudumholm kirke.<br />
Teddy Christensen, den 14. november i Gudumholm kirke.<br />
Tage Chresten Henriksen, den 17. november i Gudum kirke.<br />
Inger-Lise Anette Knudsen, den 22. november fra Østre kapel til Gudumholm.<br />
Alma Kristine Madsen, den 11. februar i Gudumholm kirke.
Døbte<br />
Anine Nordahl Sørensen,<br />
den 4. november i Gudumholm<br />
kirke, d<strong>at</strong>ter af Eva Nordahl<br />
Sørensen og Kim Nordahl Sørensen.<br />
Jon<strong>at</strong>han Lund Bendsen, den 25. november<br />
i Lillevorde kirke, søn af Agnete Lund Sørensen<br />
og Morten Møller Bendsen.<br />
i Gudum, Gudumholm<br />
og Lillevorde kirker<br />
P<strong>at</strong>rick Sørensen K<strong>at</strong>h, den 17. november<br />
i Gudumholm kirke, søn af Karin K<strong>at</strong>h og<br />
Rune Sørensen K<strong>at</strong>h.<br />
Emma Broen Vestersøe, den 1.<br />
december i Gudumholm kirke,<br />
d<strong>at</strong>ter af Lotte Broen Vestersøe<br />
og Lars Bo Andersen.<br />
Isabella Christina Mosgaard, den 19. september i Gudumholm kirke, d<strong>at</strong>ter af<br />
Marianne Christina Harbo Mosgaard og Mogens Mosgaard.<br />
Clara Hanne Jensen, den 23. september i Lillevorde kirke, d<strong>at</strong>ter af Sisse Pedersen<br />
og Daniel Steen Jensen.<br />
Sophia Amalie Dragsgaard Schytte, den 13. januar i Gudumholm kirke, d<strong>at</strong>ter<br />
af Marlene Dragsgaard Nielsen og Mads Ingerslev Schytte.<br />
Mira Kristine Lykke Christensen, den 19. januar i Gudumholm kirke, d<strong>at</strong>ter af<br />
Annette Majbrit Christensen og Dann Lykke Knudsen.<br />
Oliver Lund Rasmussen, den 9. februar i Gudumholm kirke, søn af Lonnie<br />
Melissa Christiansen og Kristian Rasmussen.<br />
Mads Munkøe Mogensen, den 16. december<br />
i Lillevorde kirke, søn af Luise Munkøe Hovaldt<br />
og Niels Henrik Mogensen.<br />
Signe Klitgaard Hovaldt, den 4. november i<br />
Gudumholm kirke, d<strong>at</strong>ter af Tanja Klitgaard<br />
og Brian Munkøe Hovaldt.<br />
12 13<br />
Rasmus Valsted Thellemann, den<br />
16. december i Lillevorde kirke,<br />
søn af Mette Valsted Thellemann<br />
og Michael Stræde Thellemann.<br />
Isabell Bonnie Pedersen, den 10.<br />
februar i Gudum kirke, d<strong>at</strong>ter<br />
af Bettina Larsen og Torben Pedersen.
Konfirm<strong>at</strong>ioner 2008<br />
14<br />
Fredag den 18. april<br />
St. Bededag<br />
kl. 9.00 i Lillevorde<br />
kl. 10.30 i Gudumholm<br />
Søndag den 20. april,<br />
kl. 10.30 i Gudum<br />
Konfirm<strong>at</strong>ionsopstilling den 18. april<br />
i Lillevorde og Gudumholm kirker<br />
og den 20. april i Gudum kirke<br />
Lillevorde kirke kl. 9.00:<br />
Nordside, venstre fra indgang Sydside, højre set fra indgang<br />
Kris Lentz Christian Flohr Nielsen<br />
Janni Bach M<strong>at</strong>hilde Soldam Volden<br />
Gudumholm kirke kl. 11.00<br />
Nordside, venstre set fra indgang Sydside, højre set fra indgang<br />
Dinna Alicia Christiansen Sara Margret Sigurdardottir<br />
Rasmus Vint<strong>her</strong> Andersen Brian Bruun<br />
Nadia Andersen Louise Christiansen<br />
Martin Hedegaard Bælum Andreas Bo Hansen<br />
Christina Pedersen Krog Anna Dybdahl Sørensen<br />
Peter Viggo Printz Madsen M<strong>at</strong>hias Aleksander Nielsen<br />
Nanna Nanfeld Abildgaard Kamilla Nanfeld Christiansen<br />
Stig von Wovern Ginsborg Steffen von Wowern Ginsborg<br />
Daniel Niklas Vigbert<br />
Gudum kirke den 20. april kl. 10.30<br />
Nordside, venstre set fra indgang<br />
K<strong>at</strong>hrine Blaschke Lund<br />
KirKelig VejleDning<br />
Anmeldelse af fødsel: <strong>Se</strong>nest 2 hverdage efter<br />
fødslen til sognepræsten. Der medbringes/<br />
medsendes sammen med forældre-anmeldelse<br />
forældres fødsels- og dåbs<strong>at</strong>tester og evt.<br />
vielsespapirer (gerne i kopi).<br />
Dåb: Sognepræsten kontaktes for <strong>at</strong> aftale<br />
dåbsd<strong>at</strong>o og kirke og tid for en samtale ude<br />
hos jer. Ud over barnets navn skal præsten<br />
have navn og - 5 faddere.<br />
Navngivning/dåb skal ske inden 6 måneder<br />
efter fødslen.<br />
<strong>Se</strong> om den nye navnelov på www.personregistrering.<br />
Her kan hentes alt om de nye regler<br />
samt blanketter til brug <strong>ved</strong> navngivelse eller<br />
navneændring.<br />
Vielse: Aftal en d<strong>at</strong>o med præsten. Inden vielsen<br />
skal der udstedes en prøvelses<strong>at</strong>test på<br />
borgmesterkontoret. Denne <strong>at</strong>test kan tidligst<br />
udstedes 4 måneder før vielsen. Man medbringer<br />
fødsels- og dåbs<strong>at</strong>test m.m.<br />
Begravelse/bisættelse:<br />
Dag og klokkeslet aftales først med den<br />
præst, der skal foretage handlingen.<br />
Kirkebil: Ring til sognepræsten, som vil være<br />
Dem behjælpelig.<br />
Ferie og fridage:<br />
Oplyses på telefonsvarer, hvor der henvises<br />
til Sognepræst Aage Hedevang Grum-<br />
Schwensen, Kongerslev, tlf. 98 33 10 41.<br />
Redaktionsudvalg:<br />
Anne Steenberg, Jan Brogaard,<br />
Jytte Pedersen og Jens Møller Bendsen.<br />
Ansvarshavende redaktør: Sognepræsten.<br />
Kirkeværger:<br />
Kirkeværge i Gudum:<br />
Anders Majgaard Sørensen,<br />
Gudum Bygade 12, tlf. 98 33 33 36<br />
Kirkeværge i Gudumholm:<br />
Asta Bendsen,<br />
Parallelvej 8, tlf. 98 31 60 91<br />
15<br />
Kirkeværge i Lillevorde:<br />
Jannie Jønsson,<br />
Køltoften 6, tlf. 98 31 64 15<br />
Sognepræst Jan Brogaard:<br />
Gudum Bygade 6, Gudum, 9280 Storvorde.<br />
Tlf. 98 33 31 57. Træffes bedst på kontoret<br />
mandag til torsdag kl. 11-12.<br />
Lørdag efter aftale. Fredag er fridag.<br />
E-mail: jabr@km.dk<br />
Graver i Gudum og Lillevorde:<br />
Erik Bloch, Gudum Bygade 15,<br />
9280 Storvorde. Tlf. 98 33 36 18.<br />
Mandag er fridag.<br />
Graver i Gudumholm: Kjeld Nielsen,<br />
Romdrupvej 101, 9270 Klarup,<br />
tlf. 98 31 65 69 / 20 70 31 57.<br />
Mandag er fridag.<br />
Organist: Lorenz Marinescu,<br />
Fyrkildevej 100, 1. th., 9220 Aalborg.<br />
26 91 47 23. Mandag er fridag.<br />
Kirkesanger: C<strong>at</strong>alina Marinescu,<br />
Fyrkildevej 100, 1. th., 9220 Aalborg.<br />
Tlf. 26 91 47 23. Mandag er fridag.<br />
Gudum kirke: Fra 12. årh. 110 siddepladser.<br />
Formand Jytte Pedersen,<br />
der tillige er fællesformand, Gudum Bygade,<br />
9280 Storvorde.<br />
Lillevorde kirke: Fra 12. årh. 80 siddepladser.<br />
Formand Rasmus Thomsen,<br />
Lillevorde Kær 11, 9280 Storvorde.<br />
Tlf. 98 31 65 32.<br />
Gudumholm kirke:<br />
Fra 1909. 200 siddepladser.<br />
Formand Anne Steenberg,<br />
Aagade 6, 9280 Storvorde. Tlf. 98 31 60 20.<br />
Kasserer for Gudum-Lillevorde-<br />
Gudumholm:<br />
Berit Pedersen, Gadekærsvej 11, <strong>Se</strong>jlflod,<br />
9280 Storvorde. Tlf. 98 31 66 51<br />
NY HJEMMESIDE: www.gglsogn.dk
guDStjeneSteliSte<br />
for Gudum-Gudumholm-Lillevorde<br />
Søndag den 30. marts, 1. s. e. påske 10.30 Lillevorde<br />
Søndag den 6. april, 2. s. e. påske 09.00 Gudumholm*<br />
Søndag den 13. april, 3. s. påske 10.30 Gudum<br />
Fredag den 18. april. St. Bededag, Konfirm<strong>at</strong>ion 09.00 Lillevorde<br />
10.30 Gudumholm<br />
Søndag den 20. april, 4. s. e. påske, Konfirm<strong>at</strong>ion 10.30 Gudum<br />
Søndag den 27. april, 5. s. e. påske 10.30 Lillevorde<br />
Torsdag den 1. maj, Kristi Himmelfart 10.30 Gudumholm<br />
Søndag den 4. maj, 6. s. e. påske 10.30 Lillevorde<br />
Søndag den 1l. maj, pinsedag 10.30 Gudum<br />
Mandag den 12. maj, 2. pinsedag 09.00 Gudumholm*<br />
Søndag den 18. maj, Trinit<strong>at</strong>is 10.30 Lillevorde<br />
Søndag den 25. maj, 1. s. e. trin. 09.00 Gudum*<br />
Søndag den 1. juni, 2. s. e. trin. 10.30 Gudumholm<br />
Søndag den 8. juni, 3. s. e. trin. 10.30 Lillevorde<br />
Søndag den 15. juni, 4. s. e. trin. 10.30 Gudum<br />
Søndag den 22. juni, 5. s. e. trin. 09.00 Gudumholm*<br />
Søndag den 29. juni, 6. s. e. trin. 09.00 Lillevorde*<br />
Søndag den 6. juli, 7. s. e. trin. 10.30 Gudum*<br />
Søndag den 13. juli, 8. s. e. trin. 09.00 Gudumholm*<br />
Søndag den 20. juli, 9. s. e. trin. 10.30 Lillevorde<br />
Søndag den 27. juli, 10. s. e. trin. 10.30 Gudum<br />
* Aage Hedevang Grum-Schwensen<br />
KirKebil:<br />
Hver søndag kører der kirkebil<br />
gennem byerne Gudumlund, Gudumholm,<br />
Lillevorde og Gudum.<br />
Ring og hør nærmere<br />
om tidspunkt på tlf. 98 33 31 57<br />
På selve søndagen kan man også ringe på 98 33 10 42.<br />
Østhimmerlands Folkeblad • 98 33 10 24