Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TRIAS<br />
...............................<br />
6 NR. 1 <strong>2011</strong><br />
VSV ØNØ<br />
NORDSØ BASSINET<br />
SYDSVENSKE DOME<br />
KÆNO-<br />
ZOIKUM<br />
SEN KRIDT<br />
JURA –<br />
TIDLIG KRIDT<br />
=><br />
POST-RIFT INDSYNKNING<br />
NORDSØ DOMEN<br />
JURA–KRIDT RIFT DOME<br />
=><br />
CENTRAL<br />
GRAVEN<br />
NORDSØ BLOKKEN<br />
Model for udviklingen af den centrale og østlige Nordsø-region<br />
og den Sydsvenske Dome i Mesozoikum og<br />
Kænozoikum. Modellen viser udviklingen af Sorgenfrei–Tornquist<br />
Zonen (profil B – se kortet side 3) i Kattegat–Skagerrak<br />
segmentet (KSS) på overgangen<br />
mellem det Danske Bassin og det Baltiske Skjold.<br />
Kridt. Ændringen af den geologiske udvikling<br />
omkring Sorgenfrei–Tornquist Zonen skete sam -<br />
tidig med, at Nordsø Domen begyndte at synke<br />
sammen langs Central Graven.<br />
I takt med den tektoniske udvikling i Nordsø-regionen<br />
op igennem Mesozoikum ændres<br />
hældningen af lagene i Sorgenfrei–Tornquist<br />
Zonen. I Trias hældede lagene i Kattegat–Skagerrak<br />
segmentet mod sydvest hen over en serie<br />
trappeforkastninger med maksimal indsynkning<br />
i det Danske Bassin. Den maksimale<br />
indsynkning rykkede i Jura – Tidlig Kridt ind i<br />
Kattegat–Skagerrak segmentet, hvor lagene<br />
blev kippet mod nordøst, se figuren ovenfor. I<br />
Sen Kridt rykkede den maksimale indsynkning<br />
tilbage til det Danske Bassin, medens lagene i<br />
Kattegat–Skagerrak segmentet roterede tilbage<br />
til en syd vestlig hældning, og samtidig blev<br />
inverteret.<br />
Etablering af Nordsø Bassinet og<br />
den Sydsvenske Dome i Tertiær<br />
Nordsø Domen og Central Graven døde ud i begyndelsen<br />
af Tertiær (Palæogen), og Nordsø<br />
Bassinet sank ind til et skålformet bassin over<br />
Central Graven. Under indsynkning af Nordsøbassinet<br />
ophørte aktiviteten i Sorgenfrei–<br />
Tornquist Zonen, og det Baltiske Skjold blev<br />
løftet op i en regional domestruktur, den Syd -<br />
svenske Dome.<br />
DANSKE BASSIN<br />
HÆNGENDE BLOK<br />
SEK. TVT<br />
VSV<br />
0<br />
4<br />
Central<br />
Graven<br />
Kænozoikum<br />
INVERSION<br />
KSS<br />
OVERGANGSZONE<br />
England<br />
Nordsø Bassinet<br />
BALTISKE SKJOLD<br />
LIGGENDE BLOK<br />
Nordsø<br />
30<br />
Danske Bassin<br />
20<br />
10<br />
Sorgenfrei–<br />
Tornquist<br />
Zonen<br />
Norge<br />
Bassinet<br />
Danmark<br />
Skagerrak–<br />
Kattegat<br />
Platformen<br />
ØNØ<br />
HÆVNING<br />
BALTISKE SKJOLD<br />
Baltiske<br />
Skagerrak<br />
–Kattegat<br />
Platform<br />
Sorgenfrei–Tornquist<br />
Mesozoikum Zechstein Salt Palæozoikum & Prækambrium<br />
V<br />
Skjold<br />
Sydsvenske<br />
Dome<br />
Zonen<br />
Hanö Bugt<br />
Platform<br />
200 km<br />
Profillinje<br />
Sverige<br />
Kænozoikum Mesozoikum Palæozoikum & Prækambrium<br />
Mesozoiske Grabenforkastninger<br />
Under Kænozoikum<br />
Model der viser, hvor ændringerne<br />
på jordoverfladen er knyttet sammen<br />
med ændringer i astenosfæren:<br />
Kappen stiger op under<br />
Nordsø Domen i Jura–Kridt. Når domen<br />
synker ind i Tertiær, fortrænges<br />
kappematerialet i astenosfæren<br />
ud til siderne, hvor litosfæren<br />
løftes tilsvarende op i England<br />
og Sydsverige. CG = Central<br />
Graven.<br />
Hævning<br />
Sydengland<br />
Litosfære Litosfære<br />
Jura-kridt<br />
Kilde: O. Graversen, 2002.<br />
Kænozoikum<br />
Indsynkning efter riftfase<br />
? Nordsø Bassinet<br />
Astenosfære<br />
Astenosfære<br />
Sydsvenske Dome<br />
Baltiske Skjold<br />
?<br />
Kappe<br />
Sorgenfrei–<br />
Tornquist<br />
Zonen<br />
N<br />
200 km<br />
Geologiske strukturer i det østlige Nordsø Bassin. Se teksten for en nærmere beskrivelse.<br />
Sydsvenske Dome<br />
Skorpe<br />
Kilde: O. Graversen, 2002.<br />
Nordsø domen<br />
Danske<br />
Baltiske Skjold<br />
CG<br />
Bassin<br />
Skorpe<br />
Kappe<br />
Ø<br />
Kilde: O. Vejbæk.<br />
Kilde: O. Graversen, 2007.