Karrieren i det uvisse.qxd - CA a-kasse
Karrieren i det uvisse.qxd - CA a-kasse
Karrieren i det uvisse.qxd - CA a-kasse
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
der belønnes med avancement og anses dem med mange skift som flakkere? Eller<br />
betoner virksomhederne i mindre grad firmaloyalitet, er de interne arbejdsmarkeder<br />
af mindre betydning, og er den enkelte økonom undertiden nødt til at springe ud i <strong>det</strong><br />
og skifte for at kunne avancere, for at kunne bevise over for firmaet, at han/hun kan<br />
mere, end den nuværende arbejdsgiver er villig til at satse på (og belønne)?<br />
Her viser <strong>det</strong> sig, at også flere firmaskift fører økonomerne højere op i virksomhedernes<br />
beslutningshierarki. Hvor kun knap halvdelen (47 procent) af de økonomer, der<br />
har været ansat i kun et eller to firmaer, er nået til ledelsesniveauet, gælder <strong>det</strong>te for<br />
næsten tre fjerdedele (72 procent) af de økonomer, der har været ansat i syv forskellige<br />
firmaer eller flere. Også <strong>det</strong>te er en signifikant tendens (der er kontrolleret for<br />
virkningen af køn, landsdel og uddannelse), som viser, at mange økonomer skifter<br />
firma for ikke at ’gro alt for fast’ på <strong>det</strong> niveau, som <strong>det</strong> gamle firma vil tilbyde. Meget<br />
tryghed kan være forbun<strong>det</strong> med at forblive i <strong>det</strong> firma, hvor man har været længe,<br />
men tryghed kommer – kan man se – også til en pris, i form af mindre sandsynlighed<br />
for avancement. Man kan tolke <strong>det</strong>te som en vis inerti eller træghed hos virksomhederne,<br />
i<strong>det</strong> de muligvis ikke altid er i stand til hurtigt nok at spotte talenterne i egne<br />
rækker, men man kan måske også tilskrive <strong>det</strong>te en mere generel social tendens til, at<br />
mennesker i arbejdslivet har <strong>det</strong> med at fastlåse hinanden i bestemte roller, som man<br />
undertiden kun kan bryde ved at bryde helt op fra konteksten.<br />
Også her kan man diskutere, om <strong>det</strong> er de talentfulde og ’gode’, der skifter firma,<br />
således at <strong>det</strong> ikke er firmaskift som sådan, der fører til lederstilling. Men her kan <strong>det</strong><br />
fastslås, at <strong>det</strong> ikke er negativt at skifte firma, endda mange gange. Det tyder på, at der<br />
ikke findes ren ’flakkeri’, og at firma-specifikke kvalifikationer og kompetencer ikke har<br />
nogen (væsentlig) betydning for økonomer.<br />
Når <strong>det</strong> gælder skift til udlan<strong>det</strong> i form af ekspatriering kan der til gengæld ikke findes<br />
nogen statistisk sammenhæng. Økonomerne er tilbøjelige til at rejse ud, men der<br />
er intet der tyder på, at <strong>det</strong> historisk har været sådan, at udlandsophold giver bedre<br />
karrieremuligheder, når man kommer hjem (om man har bedre karrieremuligheder i<br />
udlan<strong>det</strong> ligger uden for denne analyses muligheder). Men karrieremulighederne er<br />
altså heller ikke dårligere. Man kunne nemlig modsat have antaget, at efter et udlandsophold<br />
er <strong>det</strong> svært at vende hjem til en plads, der svarer til ens niveau, men <strong>det</strong>te kan<br />
heller ikke bekræftes af denne undersøgelse.<br />
Det er altså tydeligvis antallet af stillings- og firmaskift herhjemme, som er de mobilitetsfaktorer,<br />
<strong>det</strong> tydeligst kan vises at have sammenhæng med, hvor langt økonomerne<br />
når i karrieren. Flere firma- og stillingsskift betyder, at man når højere, og der er<br />
ingen ’omvendt U-kurve’, dvs. der er ingen tendens til, at et hyperstort antal firmaskift<br />
skulle være nogen hæmsko. Når <strong>det</strong> gælder udlandsophold eller ekspatriering kan<br />
man vel sige, at belønningen ikke ligger i hurtigere karrieremuligheder, når man kommer<br />
hjem, men at udlandsophol<strong>det</strong> er belønningen i sig selv. Det er nok heller ikke så<br />
ringe endda, vil de fleste vel nok mene.<br />
4.4 De nyuddannedes mobilitet<br />
Spørger man til sidst de nyuddannede økonomer om geografisk mobilitet og om<br />
udlandsønsker, fremgår <strong>det</strong>, at knap halvdelen stiller sig afvisende over for tanken,<br />
mens fire ud af ti stiller sig betinget positivt. Kun 13 procent siger ’Ja, intet problem’.<br />
Set i forhold til, at 37 procent af pionererne faktisk havde flyttet landsdel, er overensstemmelsen<br />
faktisk ganske god.<br />
Udlandsophold er kun godt en tredjedel negative overfor, men <strong>det</strong> er tydeligt, at<br />
kvinder er mindre positive end mænd: Skyldes <strong>det</strong>te børnene, eller har mændene<br />
bare generelt lettere ved at ’trække konerne med’ end omvendt? Kønsrollerne er<br />
næppe helt afskaffet endnu – blandt økonomer. Eller er <strong>det</strong> mændenes højere løn,<br />
der spiller ind her?<br />
Mobilitet og<br />
karriere 25