Link: Hærvejsrejse i tid: vikingetid og middelalder
Link: Hærvejsrejse i tid: vikingetid og middelalder
Link: Hærvejsrejse i tid: vikingetid og middelalder
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Hærvejsrejse</strong> i <strong>tid</strong>:<br />
Vikinge<strong>tid</strong> <strong>og</strong> Middelalder<br />
Ca. 800 - 1536<br />
1
Vikinge<strong>tid</strong>en Ca. 800 - 1050<br />
Fund af kristne grave i Ribe<br />
Ravningbroen i Vejleådalen bliver bygget<br />
Den store Jellingsten fastslår, at danerne er blevet kristne<br />
Over hele landet bygges der stavkirker<br />
Adam af Bremen beskriver rejse gennem Jylland<br />
2
Landskabet i vikinge<strong>tid</strong>en<br />
Endnu i 1000-tallet var der store skove i mange egne<br />
af landet selv om forbruget af træ t<strong>og</strong> kraftigt til.<br />
Især egetræ blev brugt til bygninger, fæstningsværker,<br />
skibe, broer <strong>og</strong> veje over dalenes sumpede områder.<br />
3
800 - tallet<br />
De første kristne danskere<br />
Udgravninger i 2011 ved Ribe<br />
Domkirke har vist, at kristne er brevet<br />
begravet der allerede i 800-tallet. Det<br />
tyder på, at kristningsprocessen i<br />
Danmark er forløbet over flere<br />
hundrede år.<br />
Det tyder på, at der i Ribe har<br />
eksisteret et flerreligiøst samfund med<br />
relativt fredelig sameksistens.<br />
Arkæol<strong>og</strong>erne fæstner sig ved, at der<br />
ikke er fundet jordisk gods til rejsen<br />
hinsides.<br />
De asatroende vikinger begravede<br />
deres døde med masser af gods, hvis<br />
de da ikke afbrændte deres lig.<br />
4
x<br />
Kristendom <strong>og</strong><br />
Pilgrimsrejser<br />
I Hærvejssammenhæng medførte kristningen af Danmark stor trafik<br />
af rejsende pilgrimme til valfartssteder i Norden <strong>og</strong> i Europa i 1100tallet,<br />
1200-tallet, 1300-tallet, 1400-tallet <strong>og</strong> 1500-tallet frem til<br />
reformationen i 1536.<br />
5
Arbejdsv<strong>og</strong>n - rekonstruktion i Ribe Vikingecenter<br />
6
Vikinge<strong>tid</strong>en 900-tallet<br />
Kong Harald bygger Ravningbroen over Vejleådalen<br />
Kong Harald lader sig døbe<br />
7
900 - tallet<br />
Hærulf runestenen<br />
Lige nord for Hovslund<br />
Stationsby står der en<br />
bemærkelsesværdig runesten<br />
i vejkanten. Indskriften er ikke<br />
lang - kun navnet "Hærulf" -<br />
eller "Hairulfr" som<br />
runeristeren har skrevet i 900-<br />
tallet.<br />
Stenen blev flyttet til Berlin<br />
som tysk krigsbytte i 1864, <strong>og</strong><br />
kom først tilbage i 1952.<br />
Den står nu på sin oprindelige<br />
plads.<br />
8
Ca. 940 - 986<br />
Kong Harald Blåtands betydning for<br />
Danmark <strong>og</strong> for Hærvejen (1)<br />
Kong Harald ved vi ikke meget om, <strong>og</strong> skriftlige<br />
kilder i udlandet er ikke særligt troværdige. Men i<br />
mine øje har han været en handlekraftig konge<br />
med fingeren på pulsen.<br />
Han tacklede den store trussel for Danmark om at<br />
komme under tysk overherredømme.<br />
Arkæol<strong>og</strong>erne har givet os konkret viden om kongen.<br />
Han byggede ringborgene Trælleborg <strong>og</strong> Fyrkat. Han<br />
forstærkede Dannevirke, <strong>og</strong> endelig forbedrede han<br />
vejforholdene adskillige steder i sit rige. Han var<br />
velrustet til at holde sammen på det meget nye<br />
kongedømme, som han stod i spidsen for, <strong>og</strong> han<br />
havde forsvaret i orden i tilfælde af angreb sydfra.<br />
9
Ca. 940 - 986<br />
Kong Harald Blåtands betydning for<br />
Danmark <strong>og</strong> for Hærvejen (2)<br />
Kongens stærkeste forsvar mod et tysk angreb har<br />
givetvis været, at han lod sig døbe <strong>og</strong> “gjorde danerne<br />
kristne”. Og han sørgede for, at der var masser af<br />
synlige beviser på, at landet nu tilhørte den<br />
europæiske, kristne kulturkreds. Der blev bygget<br />
trækirker i stort tal over hele landet. Kong Harald<br />
formodes at have flyttet Gorm den Gamles jordiske<br />
rester fra den hedenske gravhøj <strong>og</strong> ind i den<br />
nybyggede stavkirke i Jelling. Den store Jellingesten<br />
prydes af af den korsfæstede Kristus. Han udgav<br />
<strong>og</strong>så en mønt, der på den ene side var forsynet med<br />
et kors.<br />
Otto 1. havde ingen begrundelse for at drage på<br />
korst<strong>og</strong> til Danmark.<br />
10
979<br />
Ravningbroen<br />
I 1953 blev Ravningbroen i Vejle<br />
Ådalen fundet <strong>og</strong> undersøgt.<br />
Egetømmeret blev dateret<br />
dendrokronol<strong>og</strong>isk til 979 - 80.<br />
Bygherren kan have været Harald<br />
Blåtand, <strong>og</strong> det store brobyggeri en<br />
del af kongens plan samordnet med<br />
opførelsen af befæstningsanlæg ved<br />
Fyrkat <strong>og</strong> Trelleborg.<br />
Broen har været 5,5 meter bred <strong>og</strong><br />
760 meter lang, understøttet af 1120<br />
pæle nedrammet i rækker på 4.<br />
Broens bæreevne er beregnet til 5<br />
tons.<br />
11
Vejleådalen. I forgrunden model af Ravningbroen, der viser dens opbygning.<br />
12
Foto fra udgravningen i 1953<br />
Billeder fra udstilling<br />
i Ravning<br />
Stationsbygning<br />
13
979/80<br />
Ravningbroen<br />
Stolper af Ravningbroen i Vejleådalen<br />
blev fundet i 1930ʻerne, <strong>og</strong> man ansl<strong>og</strong><br />
at det var en <strong>middelalder</strong>bro.<br />
En egentlig udgravning af broen fandt<br />
sted i 1972 - 80. Nye metoder til<br />
datering blev taget i anvendelse, <strong>og</strong><br />
kulstof 14 metoden <strong>og</strong> den såkaldte<br />
dendrokronol<strong>og</strong>isk undersøgelse<br />
(træmaterialets årringe) gav en ret<br />
præcis datering af, at egetræer fældet i<br />
779/80 blev anvendt til brobyggeriet.<br />
Hvorfor blev broen bygget? En af de mere sandsynlige er, at den var i brug ved<br />
troppetransporter til <strong>og</strong> fra Sønderjylland i en periode hvor Harald Blåtand lå i strid med<br />
kejser Otto 1. <strong>og</strong> Otto 2. I den situation gav broen hurtig <strong>og</strong> sikker troppetransport.<br />
14
Hærvejen <strong>og</strong> Jelling<br />
De fuldt optrukne streger angiver kendte hærvejsstrøg<br />
inden fundet af Ravningbroen i 1953.<br />
De stiplede streger er hærvejsspor fundet efterfølgende.<br />
15
Fra asatro til kristendom<br />
Sølvsmedens støbeform<br />
Sølvsmedens markedsanalyse går på, at han kan sælge to kors,<br />
hver gang han sælger en Torshammer.<br />
Den officielle religion var kristendommen indført af Harald Blåtand,<br />
men folketroen havde i lang <strong>tid</strong> <strong>og</strong>så plads til de nordiske guder.<br />
16
Kongernes Jelling <strong>og</strong> Hærvejen<br />
Jelling var i vikinge<strong>tid</strong>en kongernes<br />
hovedsæde, når de befandt sig i<br />
Jylland. Stedet lå tæt ved Jyllands<br />
hovedlandevej, Hærvejen, <strong>og</strong> tæt på<br />
det, der nu er Vejle Fjord, som den<br />
gang gik meget længere ind i landet.<br />
17
Broer <strong>og</strong> veje<br />
Mod slutningen af 900-tallet blev der gjort en stor indsats for<br />
at forbedre færdselsforholdene i Danmark med bygning af<br />
træbroer <strong>og</strong> brolagte veje, som gjorde det muligt at komme<br />
tørskoet over vadesteder <strong>og</strong> moser.<br />
18
Vikinge<strong>tid</strong>en 1000 - tallet<br />
Stavkirkebyggeri over hele landet<br />
Stort forbrug af især egetræ ændrer landskabet<br />
19
Vejvisere i Vikinge<strong>tid</strong>en<br />
Stavkirker<br />
I slutningen af 900-tallet <strong>og</strong> det efterfølgende århudrede opføres<br />
der et meget stort antal stavkirker til landets nye religion.<br />
Stavkirkerne fungerede desuden som vejvisere <strong>og</strong> kunne ses på<br />
lang afstand, da de som regel var anbragt på højtliggende steder.<br />
20
Stavkirke med klokkestabel, rekonstruktion på Moesgaard Museum, Århus<br />
21
1043<br />
Slaget på Lyrskov Hede<br />
En vendisk hær trængte over Ejderen<br />
<strong>og</strong> gik op i Sønderjylland, men blev<br />
kort efter slået af Magnus den Gode<br />
på Lyrskov Hede - 5 km nord for<br />
Slesvig by. Slaget på Lyrskov Hede<br />
blev kort, <strong>og</strong> omkring 15.000 vendere<br />
menes at have mistet livet.<br />
I Skibelund Krat syd for Askov - en<br />
national mindepark <strong>og</strong> samlingsted<br />
blev der i 1898 rejst en statue af Niels<br />
Skovgaard til minde om slaget <strong>og</strong> med<br />
front mod Tyskland. Grænsen lå ca. 1<br />
km derfra, <strong>og</strong> statuen medførte<br />
protester fra tysk side, men det t<strong>og</strong><br />
man sig ikke af.<br />
22
Sidste halvdel af 1000 - tallet<br />
Adam af Bremen skriver følgende om rejse ad Hærvejen:<br />
“Den første del af Danmark, som hedder Jylland, strækker sig<br />
fra Ejderen i længderetning mod nord <strong>og</strong> måler tre dagsrejser,<br />
hvis man drejer af til Fyn; men hvis man tilbagelægger vejen<br />
fra Slesvig til Ålborg i lige linje, så har man fem eller syv<br />
dagsrejser.”<br />
Adam af Bremen var magister (skoleleder) ved katedralskolen i<br />
Bremen; han var desuden præst, forfatter <strong>og</strong> historiker <strong>og</strong> en af de<br />
mest betydningsfulde tyske kronikører i <strong>middelalder</strong>en.<br />
Hans beskrivelse af Hærvejen er nedskrevet i værket “ De<br />
Hamburgske Ærkebispers Historie <strong>og</strong> Nordens Beskrivelse”. Han<br />
kendte Danmark ved selvsyn, <strong>og</strong> mange af hans oplysninger om<br />
landet havde han fra samtaler med kong Svend Estridsen. Desuden<br />
har han tegnet et kort over Norden.<br />
23
Adam af Bremens<br />
kort over<br />
Skandinavien.<br />
Tidspunktet for<br />
kortets tilblivelse<br />
taget i betragtning er<br />
det forbavsende<br />
godt.<br />
Kortets målestok er<br />
dagsrejser.<br />
24
Middelalderen 1050 - 1536<br />
25
Middelalderen 1100 - tallet<br />
Opførelse af stenkirker til afløsning for stavkirkerne<br />
Abbed Nicolaus skildrer pilgrimsruten ned gennem Jylland<br />
Pilgrimme på Hærvejen<br />
26
1100 - 1536<br />
Pilgrimme vandrer på Hærvejen<br />
Efterhånden som kristendommen vandt fodfæste i Norden, t<strong>og</strong> flere <strong>og</strong> flere på<br />
pilgrimsrejse for at udføre en from handling eller for at sone en forbrydelse.<br />
Alle pilgrimme skulle sydpå til Det hellige Land (Jerusalem) eller til den hellige stad<br />
(Rom) eller til Sankt Jakobs grav i Santiago de Compostela i Nordspanien.<br />
Pilgrimme fra Island, Norge <strong>og</strong> Danmark vandrede ned ad Hærvejen mod deres fjerne<br />
mål. - Det var ikke n<strong>og</strong>en ufarlig rejse. Overfald af røvere forekom, <strong>og</strong> vilde dyr, ulve i<br />
Danmark <strong>og</strong> længere sydpå <strong>og</strong>så bjørne kunne være livsfarlige for de vandrende. Dertil<br />
kom risikoen for smitsomme sygdomme.<br />
Mange klostre blev opført ved de europæiske pilgrimsveje, <strong>og</strong> de hjalp pilgrimmene<br />
med mad, overnatning <strong>og</strong> plejede de syge.<br />
En pilgrim skulle inden afrejsen oprette et testamente, <strong>og</strong> han måtte ikke rejse uden at<br />
være gældfri. Det var ikke givet, at han ville vende tilbage. Både afrejse <strong>og</strong> hjemkomst<br />
må have været store begivenheder for familie <strong>og</strong> menighed.<br />
27
1100 - tallet<br />
Rejseguide for pilgrimme af abbed Nicolaus fra Island<br />
Abbed Nicolaus skriver, at man tager med skib fra Island til<br />
Norge. Derfra sejler man til Aalborg. Turen til Viborg tager 2<br />
dage, <strong>og</strong> der behøves 7 dagsrejser til turen fra Viborg til<br />
Slesvig.<br />
Hugo Matthiessens b<strong>og</strong> om Hærvejen fra 1930 er derfor<br />
opdelt i 7 dagsrejser, <strong>og</strong> han indleder sin beskrivelse af sin<br />
rejse med disse poetiske ord:<br />
”Følg med paa denne Pilgrimsgang gennem svundne <strong>tid</strong>er <strong>og</strong><br />
glemte Veje, hvor Sletternes fjerne Blaanen, Hedekrattenes<br />
Skygger <strong>og</strong> Lyngtoppenes ustandselige Hvisken fylder<br />
Fantasien med Syner, - <strong>og</strong> træd ærbødigt i de udslitte Spor;<br />
thi ad dem skred et Stykke Danmarkshistorie frem gennem<br />
1000 Aar.”<br />
28
Ca. 1100 - ca. 1250<br />
Opførelse af kvadrestenskirker<br />
Ny type vejvisere for de rejsende på Hærvejen<br />
De første kirker var bygget af træ, <strong>og</strong> de kunne ikke klare det fugtige danske klima, <strong>og</strong><br />
de blev afløst af kirker bygget af kvadresten (granit). Senere blev de udbygget med<br />
bl.a. våbenhus <strong>og</strong> tårn til kirkeklokken. - En rekonstruktion af, hvordan man mener, at<br />
kirkerne har set ud, er opført på Hjerl Hedes Frilandsmuseum.<br />
29
Torsted Kirke v. Tim i Vestjylland. Opført ca. 1150 <strong>og</strong> ikke ændret meget<br />
gennem hen ved 900 år.<br />
30
Dollerup Kirke syd for Viborg ved Hald Sø. Opført ca. 1200. En kullet kirke (uden<br />
kirketårn) <strong>og</strong> højtbeliggende. Kvadrestenskirker er større end stavkirkerne <strong>og</strong> derfor<br />
endnu bedre som pejlemærke/vejviser for Hærvejens rejsende.<br />
31
Kongehyldningsmonumentet<br />
i Viborg.<br />
Dronning Dagmar <strong>og</strong> hendes<br />
9 årlige nevø, Erik af<br />
Pommeren.<br />
Fra 1027 til 1655 dr<strong>og</strong><br />
Jyllands mægtigste mænd<br />
ad Hærvejen til Viborg for at<br />
hylde en ny konge.<br />
32
1157<br />
Slaget på Grathe Hede<br />
Slaget var afslutningen på<br />
en borgerkrig mellem<br />
Svend, Knud <strong>og</strong> Valdemar<br />
den Store, som sejrede.<br />
Monument: Thor Lang<br />
33
Middelalderen 1200 - tallet<br />
Opførelse af stenkirker til afløsning for stavkirkerne<br />
fortsætter i 1200 - tallet.<br />
Hærvvejen benyttes af mange pilgrimme<br />
34
1241<br />
I loven omtales de store <strong>og</strong> gennemgående veje i Jylland som<br />
“Kongens Hærstræde”.<br />
Indledningen til<br />
Jyske Lov - givet af<br />
kong Valdemar Sejr<br />
i 1241<br />
Hærvejen har haft mange navne alt efter hvad folk brugte den til:<br />
Studevejen, Oksevejen, Kongevejen, Alvejen, Romvejen eller Gammel<br />
Viborgvej.<br />
35
Middelalderen 1300 - tallet<br />
Hærvejen benyttes af mange pilgrimme<br />
Pilgrim Jonas fra Sorø<br />
Pilgrim Peder Keller<br />
Den sorte død<br />
Dronning Margrethe den Første: Pilgrimsrejser<br />
36
1368<br />
Skodborghus<br />
Voldsted ved Kongeåen 4 km syd for Vejen. Det<br />
var en vigtig grænsefæstning i <strong>middelalder</strong>en<br />
<strong>og</strong> nævnes første gang 1368, da den blev<br />
belejret af grev Gerts sønner. I 1500-tallet blev<br />
den benyttet som jagtslot <strong>og</strong> som rasteplads af<br />
kongerne på rejser mellem Kolding <strong>og</strong> Ribe.<br />
Slottet stod i forfald omkring 1700. Ruinen blev<br />
sløjfet ved en vejomlægning 1862.<br />
37
Den smukke Kongeådal. Kongeåen har i århundreder været grænsen mellem Danmark<br />
<strong>og</strong> Hertugdømmerne.<br />
38
I 1932 blev der rejst et mindesmærke over borgen. Designet af Vejen-kunstneren<br />
Niels Hansen Jacobsen <strong>og</strong> bygget af sten fra borgen.<br />
39
Model af Skodborghus baseret på arkæol<strong>og</strong>iske udgravninger <strong>og</strong> skriftlige kilder.<br />
Kongeåen leverede vand til borgens voldgrav. Til venstre borgens avlsbygninger.<br />
41
1300-tallet<br />
Jonas fra Sorø<br />
Pilgrimmen Jonas’ gravsten i Sorø<br />
Kirke således som en arkivtegner<br />
har gengivet den i 1750’erne.<br />
Gravstenen findes ikke mere.<br />
I venstre hånd bærer han palmer<br />
som tegn på, at han har været på<br />
pilgrimsvandring til Jerusalem.<br />
Muslingeskallen midt på kjortlen:<br />
Han har <strong>og</strong>så været i Santiago de<br />
Compostela.<br />
42
Om Jonas fra Sorø<br />
En af de få pilgrimme i <strong>middelalder</strong>en, som vi kender navnet<br />
på hed Jonas. Gravstenen for ham forsvandt for et par<br />
hundrede år siden, men en arkivtegner havde forinden i<br />
1750'erne aftegnet stenen.<br />
På tegningen ser vi en ung mand. Han er iført hat <strong>og</strong> kappe,<br />
har en palmegren i den ene hånd <strong>og</strong> en stav i den anden <strong>og</strong><br />
bærer foran på sin dragt en stor muslingeskal.<br />
Gravstenen indskrift har været: “Her ligger begravet tjeneren<br />
Jonas, som var abbeden meget kær, bortrevet fra os <strong>og</strong><br />
forenet med helgenerne. Han dr<strong>og</strong> to gange til Jerusalem, tre<br />
gange genså han Rom, <strong>og</strong> én gang nedsteg han til Den hellige<br />
Jakob.” (Santiago de Compostela, Spanien)<br />
Dato <strong>og</strong> årstal er der ikke n<strong>og</strong>et af, men kyndige mener, at den<br />
er/var fra omkring år 1300.<br />
43
1300 - tallet<br />
Pilgrim Peder Kæller<br />
Tegning af gravsten i<br />
Tyrsted Kirke syd for<br />
Horsens<br />
44
1348<br />
Den sorte død<br />
I årene 1348 - 1350 hærgede den sorte død landet.<br />
Lungepest eller byldepest medførte døden i løbet af få<br />
dage, <strong>og</strong> Danmarks befolkningstal blev på få år halveret.<br />
10 kirker langs Hærvejen blev til ødekirker.<br />
Beboerne langs Hærvejen har givetvis haft mulighed for at<br />
tjene lidt ekstra f. eks. ved at tilbyde “Bed&Breakfast” til de<br />
rejsende. Men smitsomme sygdomme kunne være prisen for<br />
at bo ved en befærdet vej.<br />
45
Skt. Jakob i Jelling Kirke<br />
I Jelling Kirke hænger der en<br />
række træfigurer af apostlene fra<br />
<strong>middelalder</strong>en . Skt. Peter med<br />
nøglerne er velkendt, <strong>og</strong> desuden<br />
Skt. Jakob med muslingeskal på<br />
huen, vandrestav <strong>og</strong> rejsetaske. I<br />
venstre hånd holder han Biblen.<br />
46
Dronning Margrethe<br />
1375 - 1412<br />
Pilgrimsrejser<br />
Dronningens sarkofag i Roskilde<br />
Domkirke<br />
Dronningen skænkede store summer til Esrum Kloster <strong>og</strong><br />
Sorø Kloster. Til gengæld skulle klostrene udsende<br />
stedfortrædere for hende til 44 navngivne valfartssteder i<br />
indland <strong>og</strong> udland.<br />
3 mænd skulle rejse til Santiago de Compostela.<br />
Om rejserne blev gennemført vides ikke.<br />
47
Den ukendte pilgrims grav<br />
Arkæol<strong>og</strong>er har ved<br />
udgravning af<br />
købstadskirkegårde<br />
fundet en del eksempler<br />
på, at pilgrimme har fået<br />
deres muslingeskal eller<br />
ibsskal med sig i graven.<br />
Denne udgravning blev<br />
foretaget i Horsens i<br />
2008.<br />
48
Middelalderen 1400 - tallet<br />
Pilgrimme benytter fortsat Hærvejen.<br />
Eksportstude drives ad Hærvejen sydpå til de tyske <strong>og</strong><br />
hollandske markeder.<br />
I sidste halvdel af 1400 - tallet stiger studeeksporten<br />
markant.<br />
49
KRÆMMERE KRIGERE KÆRRER KAROSSER<br />
RYTTERE DRIVERE VANDRINGSMÆND -<br />
HESTE STUDE GÆS - FROMME GODE<br />
ONDE MANGE ENE LANGVEJS FRA TIL<br />
LANGVEJSSTEDER TRÆTTE AD DEN<br />
SLYNGEDE VEJ.<br />
Hærvejsstenen ved Viborg<br />
Tekst: Peter Seeberg<br />
<strong>Hærvejsrejse</strong> i <strong>tid</strong>:<br />
Vikinge<strong>tid</strong> <strong>og</strong><br />
Middelalder<br />
Ca. 800 - 1536<br />
Fotos:<br />
Jørgen Drostrup Andersen<br />
suppleret med fotos fra<br />
Internettet<br />
Odense, Danmark<br />
2011<br />
www.drostrup.dk<br />
50