Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
men ikke garantere at man får informationer, når man kommer ind. Dørvogterne kan<br />
være mistænksomme overfor hvem, der har sponsoreret undersøgelsen og hvilke interesser,<br />
som forskeren repræsenterer. Det handler om at skabe tillid. Dørvogterne<br />
spørger til forskerens motiver, til hvad forskeren vil med studiet og hvordan gruppen<br />
vil fremtræde i rapporten. De stiller spørgsmål, som frister forskeren til at fremlægge<br />
hypoteserne bag studiet. Problemet er imidlertid, at hvis informanterne kender<br />
hypoteserne, kan de være tilbøjelige til at bekræfte dem.<br />
Dørvogternes status i feltet er vigtig for forløbet. De kan have bestemte interesser<br />
i projektet. De kan for eksempel have ønsker om at opnå indflydelse i feltet, og deres<br />
tilknytning til feltarbejderen kan give dem mere prestige. De kan også søge gennem<br />
feltarbejderen at give omverdenen et bestemt indtryk af de lokale forhold. Ofte<br />
er det en forudsætning for at opnå kontakt, at man er godkendt fra feltets ledere. Det<br />
kan medføre, at man af gruppen betragtes som en person, der observerer for lederne.<br />
Dette er et handicap, hvis der er vigtige forhold, som gruppens almindelige medlemmer<br />
ønsker at skjule for lederne.<br />
I eksemplet:<br />
Hvis man vil undersøge et særligt disco-miljø, er det en forudsætning, at<br />
man kan finde frem til nogle nøglepersoner, der kan sige god for en. De<br />
skal overbevises om, at man er til at stole på. At man ikke vil misbruge oplysningerne,<br />
for eksempel som politi-agent. Har man overbevist nøglepersonerne,<br />
er døren til miljøet åbnet - i hvert fald på klem.<br />
Forskeren kan i forhold til gruppen have en særlig status - som respekteret akademiker<br />
eller som mistænkelig udenforstående. Feltets aktører har på forhånd nogle<br />
forventninger til feltarbejderen. Det har måske ikke særligt klare forestillinger om,<br />
hvad en neutral forsker gør. Til gengæld kan der være meget klare grænser mellem<br />
'vi' i feltet og 'de fremmede' - og feltarbejderen kommer fra de fremmede. I begyndelsen<br />
betragtes observatøren ofte med undren og mistillid. De observerede falder<br />
ind i bestemte roller og tør ikke være spontane.<br />
Gruppen tildeler efterhånden feltarbejderen en rolle. Det er muligt, at feltarbejderen<br />
vækker respekt eller ligefrem ærefrygt. Det er tænkeligt, at feltarbejderen i begyndelsen<br />
opfattes som spion fra de 'fremmede', eller som en indflydelsesrig person,<br />
67