Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dette lægger op til, at forskeren ikke blot skal forholde sig på distancen til de sociale<br />
fænomener som tilskuer, beskuer eller den neutrale kommentator, men skal søge<br />
at præge samfundets udvikling, at forbedre forholdene for menneskene.<br />
Samfundsvidenskaberne har træk fra både natur- og kulturvidenskaberne. Nogle<br />
samfundsvidenskabelige påstande kan afprøves objektivt, som for eksempel befolkningsstørrelsen,<br />
antallet der stemmer på regeringen, eller pengemængden. Mange<br />
spørgsmål må afgøres ved en diskurs mellem fagfolk 70 . Men her er det kun muligt<br />
at opnå midlertidig enighed om forskningens grundlag og resultater. Endelig<br />
findes der spørgsmål, hvor forskerens personlige oprigtighed 71 er det eneste holdepunkt.<br />
Dette gælder blandt andet ved undersøgelser, som beror på forskerens egne<br />
erfaringer og vurderinger. Inden for alle videnskabsgrene spiller alle tre former for<br />
sandhedskriterier ind 72 med forskellig vægt. I naturvidenskaberne har de objektive<br />
kriterier størst vægt, medens de subjektive præger kulturvidenskaberne.<br />
Indenfor samfundsvidenskaberne findes forskelle i de videnskabelige kriterier.<br />
Moderne økonomi følger således et naturvidenskabeligt forbillede ved at fokusere<br />
på kvantitative analyser af faktuelle mål – som penge og tid. Antropologerne betragter<br />
derimod deres fag som en humanistisk fortolkende disciplin, hvor den enkelte<br />
forsker får en væsentlig betydning for resultaterne. I sociologien finder man retninger,<br />
der lægger vægten på hver af de tre kriterier. I sidste halvdel af det 20. århundrede<br />
forekom videnskabsteoretiske stridigheder indenfor samfundsvidenskaberne,<br />
som for eftertiden kan minde om religionskrige. Positivismen blev svækket af indre<br />
og ydre kritik i løbet af 1960erne. En overgang i 1970erne var den samfundsvidenskabelige<br />
diskurs domineret af marxistisk kritik. Dette blev mod slutningen af århundredet<br />
afløst af en post-moderne strømning med en række meget individualistiske<br />
videnskabsopfattelser. Også disse individualistiske videnskabsopfattelser er<br />
ramt af saglig kritik.<br />
Der kan ikke ved begyndelsen af det 21. ved begyndelsen af det 21. århundrede<br />
peges på et fremherskende videnskabs- og metodesyn for sociologien. Dette kan udlægges<br />
negativt som udtryk for videnskabsteoretisk usikkerhed. Det kan også udlægges<br />
positivt som udtryk for, at sociologien er nået frem til en erkendelse af, at<br />
70 inter-subjektivt.<br />
71 subjektivt.<br />
72 det objektive, inter-subjektive og det subjektive.<br />
162