Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
logiske’ sociologi, som med kvalitative <strong>metoder</strong> søgte at forstå sociale handlinger<br />
ud fra den sociale agents opfattelse af verden. Der blev efterhånden udviklet to metodiske<br />
retninger: På den ene side en ‘kvantitativ’, baseret på en nypositivistisk videnskabsopfattelse,<br />
som indsamlede tællelige oplysninger (kvantitative data) og<br />
analyserede dem ved hjælp af statistiske modeller. På den anden side en ‘kvalitativ’,<br />
hvor forskerne dannede kvalitative oplysninger, fra interviews, personlige dokumenter<br />
eller feltstudier, og fortolkede dem i kvalitative analyser. Denne modsætning<br />
kan stadig genfindes i lærebøger i samfundsvidenskabelig metode. Imidlertid<br />
har både videnskabsteorien og metodediskussionerne bevæget sig bort fra metodespaltningen.<br />
Der er for samfundsvidenskaberne brug for begge former for oplysninger.<br />
Derfor er spørgsmålet ikke et enten-eller, men hvordan de to former for metode<br />
kan kombineres.<br />
Hertil kommer spørgsmålet om samfundsvidenskabernes politiske funktion og videnskabelige<br />
neutralitet. Selv om både Durkheim og Weber var meget aktive i samfundsdebatten,<br />
søgte de skarpt at adskille deres politiske synspunkter og videnskabelige<br />
analyser. Men ifølge den tredje af sociologiens store klassikere, Karl Marx,<br />
er dette både umuligt og uholdbart. Hans ’materialistiske’ syn på verden har en vis<br />
samklang med positivismens. Begge opfatter verden som en materiel virkelighed,<br />
som vi først og fremmest erfarer gennem sanserne. Men der er en afgørende forskel:<br />
Marx’ kritiske syn på samfundets magtforhold rejser en anden dagsorden for samfundsvidenskaben.<br />
Marx hævder, at ”Hvad mennesket er falder altså sammen med deres produktion,<br />
såvel med hvad de producerer, som med hvordan de producerer.... Det er ikke bevidstheden,<br />
der bestemmer livet, men livet der bestemmer bevidsthedslivet... Der<br />
hvor spekulationen hører op, ved det virkelige liv, begynder altså den virkelige positive<br />
videnskab – fremstillingen af menneskenes praktiske virke, af deres praktiske<br />
udviklingsproces. Fraserne om bevidstheden hører op, virkelig viden må træde i<br />
dens sted.” 68 Marx kritiserer både idealismen og den beskuende form for materialisme:<br />
”Filosofferne har kun fortolket verden forskelligt, men hvad det kommer an<br />
på, er at forandre den.” 69<br />
68 Fra Karl Marx: Økonomi og Filosofi, Den tyske Ideologi, Gyldendahl, København 1962 s. 99-100<br />
69 Samme sted s. 93.<br />
161