Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
lig og faktuel. Forskningsprocessen består i så fald om at indsamle givne kendsgerninger<br />
og systematisere dem efter deres ydre kendetegn. Man kan på den anden side<br />
hævde, at den sociale ’verden’ består i et menneskeskabt sprogbillede. I så fald består<br />
opgaven i at fremdrage menneskers skildringer af, hvordan de opfatter verden.<br />
En anden skillelinje går mellem forskere, der søger en helhedsbetragtning på verden,<br />
og forskere, der fokuserer på bestemte aspekter af samfundslivet, som isolerer dem<br />
og afdække deres indbyrdes forhold. 6<br />
De videnskabsteoretiske overvejelser kan virke temmelig abstrakte – men de har<br />
praktiske konsekvenser. Det forklarer, hvorfor forskningen om unges forhold til<br />
rusmidler har forskelligt præg. Nogle forskere vil indsamle givne kendsgerninger 7<br />
og stykke dem sammen til et sandt billede af virkeligheden, andre søger derimod at<br />
fremlægge og fortolke interessante menneskers egne forestillinger.<br />
Forudsætningerne gælder også synet på de mennesker, som undersøgelsen omfatter<br />
og inddrager. Alt efter antagelserne betegnes de som aktører, agenter, informanter,<br />
respondenter eller forsøgspersoner. Man kan på den ene side betragte menneskerne<br />
som ’aktører’, der reagerer adfærdsmæssigt på bestemte måder på ydre<br />
stimuli, uden at de er helt bevidste om hvorfor. Man kan på den anden side betragte<br />
dem som velinformerede eksperter, der giver informationer om de forhold, man vil<br />
undersøge. Imellem disse yderligheder findes en bred vifte af menneskeopfattelser.<br />
De yderliggående, videnskabsteoretiske positioner er problematiske. Lærebøgerne<br />
i videnskabsteori lægger vægt på yderpositionerne, fordi de er lette at fremstille<br />
og forholde sig til. Der findes imidlertid nuancede mellempositioner. Det er for eksempel<br />
muligt at vælge et standpunkt, der tager udgangspunkt i, at vi er medfortolkere<br />
og medskabere af den virkelighed, vi befinder os i. Den sociale verden er en<br />
social konstruktion, som medfører virkelige konsekvenser for dens beboere. Forskningsprocessen<br />
indsamler oplysninger, der benyttes til at skabe et indtryk af udvalg-<br />
6 Forskellen kan belyses med lægen, der søger at behandle en bestemt, afgrænset sygdom, og en healer, der søger at<br />
indpasse symptomerne i en kosmisk helhed. De videnskabelige discipliner fokuserer på bestemte aspekter af verden.<br />
Hvis man indsnævrer for meget, kan man miste synet for væsentlige sammenhænge. Et menneske med sociale problemer<br />
kan således få hjælp fra arbejdsformidlere, advokater, læger, psykologer, socialrådgivere og andre specialister;<br />
men disse specialister kan have svært ved forholde sig til sammenhængen i problemerne – eller de må ikke forholde<br />
sig til dem.<br />
7 Kaldes også ’data’.<br />
15