Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
telse er imidlertid båret af idealistiske principper, som næppe holder i <strong>praksis</strong>. I sin<br />
yderste konsekvens fører denne holdning til, at alle fortolkninger og opfattelser bliver<br />
lige gyldige, og dermed ligegyldige. Selv om man ikke kan tale om målingernes<br />
gyldighed i eksakt forstand, kan der opstilles kriterier for, hvornår analysens fortolkning<br />
er velunderbygget, rimelig og dækkende. Ved vurderingen af en kvalitativ<br />
analyse må man især være opmærksom på fortolkningens eventuelle ‘bias’. Fortolkeren<br />
møder materialet med visse fordomme. Hvis fordommene får lov til at dominere<br />
analysen, bliver læsningen ‘skæv’, ensidig og selektiv. Forskeren må forholde<br />
sig selvkritisk til sine fordomme. Dette indebærer, at man lægger dem åbent frem og<br />
er særligt opmærksom på passager, hvor materialet modsiger, korrigerer eller udbygger<br />
fordommene. Advarslen om fortolkningens bias er en variant af det almindelige<br />
krav om videnskabelig refleksion, der blev omtalt ovenfor. Gyldigheden af en<br />
kvalitativ analyse afhænger af at mindske biaset.<br />
Spørgsmålet om analysens gyldighed må ikke forveksles med dataenes gyldighed.<br />
For at tage et ekstremt eksempel kan vi foretage et interview med en person, der er<br />
paranoid eller skizofren. Sådanne informanter har et ’skævt’ forhold til virkeligheden.<br />
Beskrivelserne af begivenhederne stemmer ikke overens med de faktiske forhold;<br />
de er ikke-gyldige som virkelighedsbeskrivelse. Der er ikke tale om, at disse<br />
informanter bevidst lyver eller forstiller sig. Svarene kan endda være helt oprigtige<br />
og ’ærlige’ – indenfor informanternes eget univers. Sådanne ’skæve’ informationer<br />
kan imidlertid være relevante og væsentlige for samfundsforskeren, men det er afgørende,<br />
at de fortolkes korrekt. Hvis oplysningerne fortolkes som faktuelle beskrivelser,<br />
bliver konklusionen ugyldig. Man kan godt analysere materialer, der er udtryk<br />
for propaganda, reklame, forstillelse eller selvbedrag. Man skal blot kunne gøre rede<br />
for, hvorfor man betragter det således. En korrekte analyse forudsætter, at man forholder<br />
sig kritisk reflekteret til datamaterialet. Det indebærer, at man vurderer kildernes<br />
troværdighed. Det kan blandt andet gøres ved at foretage krydskontroller,<br />
hvor oplysningerne fra en kilde sammenholdes med fremstillingerne i andre kilder.<br />
Man kan desuden sammenholde oplysninger, der er inmlet med forskellige <strong>metoder</strong>.<br />
Dermed kan man vurdere, om fremstillingerne stemmer overens, eller om de modsiger<br />
hinanden. Det er således nødvendigt at vurdere materialets status for at kunne nå<br />
frem til gyldige konklusioner i en kvalitativ analyse.<br />
136