Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
lem dem. Når X er forekommet, er der en vis sandsynlighed for, at Y også vil forekomme.<br />
Det er vanskeligt at afprøve årsagsforhold, når der kun foreligger målinger fra ét<br />
tidspunkt. Vi har ikke kontrol med hvilke faktorer, som kommer først, og hvilke<br />
som kommer efter. Vi savner før-målinger, vi mangler oftest en kontrolgruppe, og<br />
endelig kan det være svært at isolere årsagsfaktoren. Selvom der kan påvises en<br />
samvariation, og X ligger før Y i tid, er det ikke sikkert, at der er tale om et direkte<br />
årsagsforhold.<br />
Selvom sociologerne sjældent foretager egentlige eksperimenter, benytter man<br />
eksperimentet som ramme for årsagsanalyser. Det gælder for eksempel, når man<br />
skal sammenligne to eller flere cases. Vi ønsker at undersøge virkningen af en bestemt<br />
variabel, X, som har indvirkning på det ene af casene, men ikke på det andet.<br />
Hvis de to cases ligner hinanden i tilstanden, før X satte ind, men dernæst udvikler<br />
sig forskelligt, vil vi formode, at denne udvikling er præget af X. Ved sådanne<br />
sammenligninger må vi have muligheder for at sammenligne før-tilstanden, vi må<br />
have sikkerhed for, at der ikke er andre, relevante faktorer, som har præget udviklingen<br />
i de to cases. Ved at tænke på sammenligningen som en form for naturligt<br />
eksperiment, bliver det klarere, hvilke fejlmuligheder, som sammenligningerne<br />
rummer.<br />
Eksempel:<br />
Vi vil undersøge effekten af en oplysningskampagne om rusmidler, som<br />
løber fra 7. til 9. klasse. Det enkleste design ville betragte en klasses hold-<br />
ning til rusmidler efter kampagnen. Men det giver ikke noget indtryk af<br />
kampagnens effekt. Vi kan ikke vide, om opfattelserne og holdningerne<br />
overhovedet har bevæget sig i den ønskede retning. Hvis vi registrerede<br />
klassens holdninger ved kampagnens begyndelse og slutning, fik vi et bedre<br />
indtryk. Men kampagnen strækker sig over tre år. Det er meget tænkeligt, at<br />
der også hos andre skolebørn sker et stort holdningsskifte over så lang tid.<br />
Derfor kan vi bedst vurdere effekten af kampagnen ved at finde en kontrol-<br />
gruppe i form af en klasse, som på alle relevante punkter ligner forsøgsklas-<br />
sen. Hos begge disse måler vi holdningerne før kampagnen. Derpå udsættes<br />
forsøgsklassen for oplysningskampagnen, hvorefter vi måler holdningerne i<br />
127