Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
Sociologiske metoder i praksis - Sociologi - Aalborg Universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
oin. Det var imidlertid ikke muligt at passe brug af vin, amfetamin og lsd ind i denne<br />
skala, fordi det førte til for mange skalafejl. Dette resultat er interessant af flere<br />
grunde. For det første viser det, at vin ikke indgår i et almindeligt forbrugsmønster<br />
blandt de unge. For det andet viser det, at de stærke, illegale rusmidler ikke hører<br />
inde i et fast glidebanemønster, hvor et mildere rusmiddel har fristet til at prøve det<br />
næste i rækken. Det kan således også være vigtigt at påpege en afvigelse fra et begrundet<br />
mønster.<br />
Den samme, grundlæggende ide kunne benyttes til at opbygge en skala, som sigter<br />
på at måle folks holdninger til et bestemt emne ved at kombinere en række<br />
spørgsmål, som man kan svare ja eller nej på. De fleste respondenter kan svare positivt<br />
på de mindst ekstreme af spørgsmålene, medens kun respondenterne med ekstreme<br />
holdninger til emnet vil svare positivt på alle spørgsmålene. Dette kaldes en<br />
Guttman-skala.<br />
Skemaets opbygning<br />
Det er tit hensigtsmæssigt at indlede med spørgsmål, der vækker respondentens<br />
interesse og retter opmærksomheden mod emnet. Det kan også være hensigtsmæssigt<br />
at lægge de faktuelle spørgsmål i begyndelsen, både fordi de er lette at svare på,<br />
og fordi de kan give intervieweren baggrundsoplysninger for opfølgende spørgsmål.<br />
Dernæst kan spørgsmålene samles i klynger om det samme emne. Indenfor en emnekreds<br />
anvender man ofte en gradvis indkredsning. Man indleder med at rette respondentens<br />
opmærksomhed mod emnet og udtrykke de almindelige holdninger: om<br />
man stiller sig for eller imod. Derpå kan man stille mere specifikke holdningsspørgsmål<br />
og afklare styrken af følelserne. Dette omfatter at afdække, hvor vigtigt<br />
emnet er for respondenten, og hvor stærke følelser man har til det. Ved en gradvis<br />
fokusering på emnet kan man undgå, at respondenten efterrationaliserer. Hvis man<br />
nemlig stiller et specifikt holdningsspørgsmål først, og derefter beder om en begrundelse,<br />
er det meget muligt, at respondenten føler sig presset til at udvikle en begrundelse,<br />
som egentlig ikke lå bag det spontane svar på det indledende spørgsmål.<br />
Der skal foruden skemaet være en interviewerinstruks, som fortæller, at alle<br />
spørgsmål skal besvares - og hvis de ikke kan besvares, bør der være en særlig kode<br />
for ‘ved ikke’ eller ’irrelevant’. Hvis spørgsmålet er kompliceret, skal der være ret-<br />
120