Sygdoms- og sundhedssociologi - Sociologi - Aalborg Universitet
Sygdoms- og sundhedssociologi - Sociologi - Aalborg Universitet
Sygdoms- og sundhedssociologi - Sociologi - Aalborg Universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Specialisering i ”<strong>Sygdoms</strong>- <strong>og</strong> sundhedssociol<strong>og</strong>i”<br />
Kursusansvarlige: Gunnar Scott Reinbacher, Dorte Effersøe<br />
Gannik, Niels Kr. Rasmussen.<br />
Specialiseringen kan læses som en lille specialisering (10 ECTS), mellemstor<br />
specialisering (20 ECTS) <strong>og</strong> som en stor specialisering (30 ECTS, indebærer<br />
projekt).<br />
Specialiseringens mål, indhold <strong>og</strong> opbygning.<br />
<strong>Sygdoms</strong>- <strong>og</strong> sundhedsbegreber i sociol<strong>og</strong>isk belysning er centrale forsknings<strong>og</strong><br />
udviklingsfelter fordi sygdomme i stigende grad skal forstås i forhold til de<br />
samfundsmæssige <strong>og</strong> sociale levevilkår. Væksten i livsstilssygdomme er stærkt<br />
voksende <strong>og</strong> er ikke blot en medicinsk udfordring, men <strong>og</strong>så en sociol<strong>og</strong>isk,<br />
økonomisk, organisatorisk <strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>isk udfordring til nytænkning. Der er<br />
behov for nye begreber, teorier, modeller <strong>og</strong> organisationsformer for<br />
sundhedssektoren for at kravet om kvalitet <strong>og</strong> samfundsmæssig nytteværdi kan<br />
indfries.<br />
Specialiseringen vil behandle:<br />
Sociol<strong>og</strong>iske begreber, teorier <strong>og</strong> modeller omkring sygdoms- <strong>og</strong><br />
sundhedsopfattelser, aktuelt, historisk <strong>og</strong> i et udviklingsperspektiv, ud fra<br />
en problemorienteret tilgang.<br />
Videnskabelige metoder, empiriske analyse <strong>og</strong> videnskabsteorier inden for<br />
traditionel såvel som kritisk medicin, herunder en vurdering af medicinske<br />
undersøgelsers kvalitet.<br />
Borgernes forbrug af sundhedsydelser, herunder nye kommunikationsformer<br />
mellem læge <strong>og</strong> patient, patientsikkerhed, rådgivning, det frie valg af<br />
sundhedsydelser, kvalitetsvurderinger <strong>og</strong> evalueringer af sundhedsydelser<br />
i primær såvel som sekundær sundhedssektor.<br />
Udviklingen i det danske sundhedsvæsen i det 20’ende århundrede med<br />
fokus på<br />
de store undersøgelser af sundhed, sygelighed, livsstile <strong>og</strong><br />
sundhedsadfærd, herunder evalueringer <strong>og</strong> brugerundersøgelser<br />
baggrunden for folkesundhedspr<strong>og</strong>rammerne, pr<strong>og</strong>rammernes formål,<br />
struktur, implementering, funktioner <strong>og</strong> evalueringer.<br />
ulighed i sundhed, herunder køns- <strong>og</strong> klassespecifikke forskelle i<br />
forbrug af sundhedsydelser<br />
Udviklingen i det skandinaviske <strong>og</strong> europæiske sundhedsvæsen i
komparativ belysning til parallelle udviklinger i det danske sundhedsvæsen,<br />
i forhold til ydelser, organisation, økonomi, kvalitet <strong>og</strong> samfundsmæssig<br />
nytteværdi.<br />
Empirisk feltarbejde, hvor de studerende konkret skaber sig indsigt i<br />
specialiserede funktionsområder i det danske sundhedsvæsen <strong>og</strong> på denne<br />
måde skaber en analysemæssig sammenhæng imellem teorier, metoder <strong>og</strong><br />
empiriske erfaringer i den danske sundhedssektor.<br />
Litteraturstudier inden for sygdoms- <strong>og</strong> sundhedssociol<strong>og</strong>i, herunder<br />
uddannelse <strong>og</strong> træning i spcialiserede søgninger i fx. Medline <strong>og</strong> Cochrane<br />
i forbindelse med problemorientering, opgave <strong>og</strong> projektskrivning.<br />
Specialiseringens organisation.<br />
Specialiseringen organiseres i kollokvium form i moduler af 3 timer. Der<br />
indledes med et oplæg fra kursusholderen, men der stilles store krav til de<br />
studerendes forberedelse, således at samtaleformen udvikler en faglig<br />
pr<strong>og</strong>ression i de enkelte moduler såvel som kursusrækken som helhed. De<br />
studerende er således deltagere på lige fod med kursusholderne.<br />
I forbindelse med kurset kan de studerende der ønsker en lille (10 ECTS) eller<br />
en mellemstor (20 ECTS) specialisering skrive opgave. Små <strong>og</strong> mellestore<br />
specialiseringer evalueres efter de i studieordningen gældende retningslinier.<br />
For studerende der ønsker en stor (30 ECTS) specialisering, skal der udarbejdes<br />
et projekt om et udvalgt emne. Metodisk kan der være tale om projekter der<br />
anvender såvel kvantitative som kvalitative metoder <strong>og</strong> data. Projekterne<br />
evalueres efter de i studieordningen gældende retningslinier.<br />
Deadline for aflevering af opgaver/projekter er torsdag d. 30. maj kl. 14.00<br />
ved Janne Sverd. Sidste frist for tilmelding til eksamen er tirsdag d. 14. maj<br />
ved Janne Sverd. Afmelding til eksamen (kun hvis du har tilmeldt dig før d. 14.<br />
maj) skal ske senest 3 hverdage før d. 14. maj (dvs. senest onsdag d. 8. maj) på<br />
sekretariatet. Ved senere afmelding vil det tælle som et eksamensforsøg.<br />
Der tildeles vejleder til udarbejdelsen af projektet efter følgende normer<br />
(timerne er inklusive afholdelse af eksamen):<br />
Individuelle studerende: 20 timer<br />
Grupper med 2 studerende: 30 timer<br />
Grupper med 3-4 studerende: 35 timer<br />
Grupper med 5-6 studerende: 45 timer
Koordinator.<br />
Koordinator for specialiseringen er Gunnar Scott Reinbacher, Fibigerstræde 2<br />
rum 48, tlf. 96358397, E-Mail: Scott@humsamf.auc.dk<br />
Kursuslærere:<br />
Dorte Effersøe Gannik (DEG)<br />
Niels Kr. Rasmussen (NKR)<br />
Lisbeth B. Knudsen (LBK)<br />
Lise Nørregaard Christensen (LNC)<br />
Margrethe Nielsen (MN)<br />
Gunnar Scott Reinbacher (GSR)<br />
Obligatorisk litteratur (Pensumbøger):<br />
Gennemgående pensumbøger er:<br />
Dorte Effersøe Gannik (1999): Situationel sygdom, Samfundslitteratur.<br />
Dorte Effersøe Gannik & Laila Launsø ed. (2000): Disease, Knowledge and<br />
Society, Samfundslitteratur.<br />
Helle Timm (1997): Patienten i centrum? DSI rapport 97.06<br />
Signild Vallgårda & Allan Krasnik (2002), 3 udgave: Sundhedstjeneste <strong>og</strong><br />
sundhedspolitik, Munksgaard.<br />
Roy Porter (2000): Ve <strong>og</strong> Vel, Medicinens historie fra oldtid til nutid,<br />
Rosinante.<br />
Michel Foucault (2000): klinikkens fødsel, Hans Reitzels forlag.<br />
Claus M øldrup (1999): Den medicinerede normalitet, Gyldendal.<br />
Henrik B. Wulff (1995): Medicinsk filosofi, Munksgaard.<br />
Medisinsk teori (1993): Allmenpraktikserien, Tanos forlag (kompendium)<br />
Bekendtgørelse af lov om sygehusvæsenet LBK nr. 687 af 16/08/1995<br />
(kompendium)<br />
Bekendtgørelse om information <strong>og</strong> samtykke <strong>og</strong> om videregivelse af<br />
helbredsoplysninger mv. BEK nr. 665 af 14/09/1998 (kompendium)<br />
Lov om patienters retsstilling. Lov nr. 482 af 01/07/1998 (kompendium)<br />
Bekendtgørelse af lov om sundhedsvæsenets centralstyrelse m.v. LBK nr. 215<br />
af 09/04/1999 (kompendium)<br />
Bekendtgørelse af lov om offentlig sygesikring. LBK nr. 509 af 01/07/1998<br />
43 sider (kompendium)<br />
M. Kjoller, N. K. Rasmussen, L. Keiding, H. C. Petersen, and G. A. Nielsen.<br />
Sundhed <strong>og</strong> sygelighed i Danmark 1994 - <strong>og</strong> udviklingen siden 1987: rapport<br />
fra DIKEs repræsentative unders<strong>og</strong>else blandt voksne danskere,<br />
Kobenhavn:DIKE, 1995. Sammenfatning, kap. 1-3, bilag a-d. i alt 60
sider.(kompendium)<br />
Alternativt:<br />
http://www.dike.dk/gammel/html/udgivel/engsusy/images/forside.gif<br />
N. K. Rasmussen, M. V. Groth, S. R. Bredkjær, M. Madsen, and F. Kamper-<br />
Jørgensen. Sundhed <strong>og</strong> Sygelighed i Danmark 1987., København:DIKE, 1988.<br />
side 24-30 (kompendium)<br />
Kapitel 6, side 151-169, i Torben K. Jensen & Tommy J. Johnsen:<br />
Sundhedsfremme i teori <strong>og</strong> praksis. Sundhedsfremmeafdelingen, Ringkjøbing<br />
amt. Ringkøbing 2000. (kompendium)<br />
M. Kjoller, L. K. Thomsen, and N. K. Rasmussen. Befolkningens forebyggelse<br />
af muskel- <strong>og</strong> skeletsygdom. (Rapport fra en videnskabelig<br />
befolkningsunders<strong>og</strong>else), Kobenhavn:DIKE, 1993. side 27-30 (kompendium)<br />
WHO: International Classification of functioning, Disability and Health. 2000.<br />
(kompendium)<br />
http://www3.who.int/icf/icftemplate.cfm<br />
Om sundheds- <strong>og</strong> sygelighedsundersøgelsespr<strong>og</strong>rammet:<br />
http://www.si-folkesundhed.dk/susy/index.htm <<br />
http://www.si-folkesundhed.dk/susy/index.htm><br />
Regeringens folkesundhedspr<strong>og</strong>ram 1999-2008. Sundhedsministeriet 1999.<br />
Vallgårda S. Om at styre menneskers liv. Danske myndigheders tiltag for at<br />
reducere sygelighed <strong>og</strong> dødelighed 1750-2000. Tidsskrift for<br />
sygeplejeforskning 2000; 16/2: 9-27. (kompendium)<br />
Regeringens folkesundhedspr<strong>og</strong>ram i et praksisperspektiv. Kapitel 8, side 193-<br />
204, i Torben K. Jensen & Tommy J. Johnsen: Sundhedsfremme i teori <strong>og</strong><br />
praksis. Sundhedsfremmeafdelingen, Ringkjøbing amt. Ringkøbing 2000.<br />
(kompendium)<br />
Dorte Effersøe Gannik: En enøjet folkesundhedspolitik. Dansk Sociol<strong>og</strong>i 1999,<br />
3: 95-100. (kompendium)<br />
Sundhedsministeriet. Social ulighed i sundhed: forskelle i helbred, livsstil <strong>og</strong><br />
brug af sundhedsvæsenet: 2. delrapport fra Middellevetidsudvalget,<br />
København:Sundhedsministeriet, 2000. (er tilgængelig på internettet:<br />
http://www.sum.dk/publika/soc_ulighed/forside.gif) (kompendium)<br />
Bjørn Evald Holstein, Lars Iversen, Tage Søndergård Kristensen: Medicinsk<br />
sociol<strong>og</strong>i4. udgave. Kapitel 4. Social struktur <strong>og</strong> helbred.Foreningen af danske<br />
lægestuderendes forlag. 1997. (kompendium) Borg V, Kristensen TS. Social<br />
class and self-rated health: can the gradient be explained by differences in life
style or work environment? Soc Sci Med 2000;51:1019-30. (kompendium)<br />
N. K. Rasmussen. Ulighed i sundhed. Nøglebegreber <strong>og</strong> forklaringsmodeller.<br />
In: Ulighedens pris: social ulighed <strong>og</strong> sundhed, edited by SK Sørensen and LG<br />
Johansen, København:Socialpolitisk Forlag, 2000, p. 11-21. (kompendium)<br />
N. K. Rasmussen and J Olsen. Sociale forskelle i sygelighed <strong>og</strong> dødelighed i<br />
vesteuropa. Ugeskr.Læger 160 (13):1960-1961, 1998. (kompendium)<br />
Johan P. Mackenbach and Anton Eduard Kunst. Measuring the magnitude of<br />
socio-economic inequalities in health: An overview of available measures<br />
illustrated with two examples from Europe. Soc.Sci.Med. 44 (6):757-771, 1997.<br />
(kompendium)<br />
I Lissau, N. K. Rasmussen, NM Hesse, and U Hesse. Social differences in<br />
illness and health-related exclusion from labour market in Denmark from 1987<br />
to 1994. Scandinavian Journal of Public Health 29 (Suppl. 55):19-30, 2001.<br />
(kompendium)<br />
G. A. Kaplan and J. W. Lynch. Editorial: Whither studies on the socioeconomic<br />
foundations of population health? American Journal of Public Health 87<br />
(9):1409-1411, 1997. (kompendium)<br />
Kompendium, Gunnar Scott Reinbacher (2001): Specialisering i sygdoms- <strong>og</strong><br />
sundhedssociol<strong>og</strong>i, ved sociolo<strong>og</strong>istudiet <strong>Aalborg</strong> <strong>Universitet</strong>.<br />
Supplerende litteratur:<br />
Ann Bowling (1997): Research Methods in Health, Investigating Health and<br />
Health Services, Open University Press, Buckingham – Philadelphia<br />
Niels Rosdahl (1996): Sundhedsvæsenet, Munksgaard<br />
Pia Ramhøj ed. (1993): Overvejelser <strong>og</strong> metoder i sundhedsforskningen,<br />
Akademisk forlag.<br />
Andersen (1997): Claësson et.al: Placebo – Historie, biol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> effekt,<br />
Akademisk forlag<br />
Lise Ehlers (2000): Ondt i livet – kvinder <strong>og</strong> de nye sygdomme, Gyldendal. 100<br />
sider.<br />
Henrik R. Wulff & Peter C. Gøtzsche (2000): Rationel klinik, Evidensbaserede,<br />
diagnostiske <strong>og</strong> terapeutiske beslutninger, Munksgaard.<br />
Asger Dirksen, m.fl. (1996): Klinisk forskningsmetode, Munksgaard.<br />
Dorte Gannik & Laila Launsø red. (1996): Kontrollerede kliniske<br />
undersøgelser, forsvar, kritik <strong>og</strong> reflektioner, Netværk for<br />
samfundsvidenskabelig sygdomsforskning, Centrel forskningsenhed for almen<br />
praksis, Panum Instituttet.<br />
Clark & Mishler: Attending to patients’ stories: reframing the clinical task.<br />
Sociol<strong>og</strong>y of Health and Illness 1992; 14: 344-72. (kompendium).<br />
Claus Syberg henriksen & M arianne Malmgren: Holdninger til praktiserende
læger - en borgerundersøgelse i København. CASA 1998 (140 s). Forkortet<br />
udgave på 40 sider (kompendium).<br />
Michael Hardey: Doctor in the house: the internet as a source of lay health<br />
knowledge and the challenge to expertise. Sociol<strong>og</strong>y of Health and Illness<br />
1999; 21: 820-35. (Kompendium).<br />
Nina Sybille Bojlén & Dorte Effersøe Gannik: Almen praksis på åbent hav -<br />
videnseksplosion, teknol<strong>og</strong>isk udvikling <strong>og</strong> befolkning. Ugeskrift for Læger<br />
2002; 1: x-x. (kompendium).<br />
Mandag Morgen ( ), Strategisk forum: Når patienten vågner – et debatoplæg<br />
om det 21. århundredes patientkultur.<br />
Finn Kamper Jørgensen & Gert Almind (2001): Forebyggende<br />
sundhedsarbejde, Munksgaard.<br />
Johan Kjærgaard m.fl. (2001): Kvalitetsudvikling i sundhedsvæsenet,<br />
Munksgaard.<br />
Annie Gaardsted Frandsen (1999): Præferencer for sundhedsvæsenets<br />
organisation <strong>og</strong> ydelser, Et litteraturstudie af metoder <strong>og</strong> resultater, Odense<br />
<strong>Universitet</strong>sforlag.<br />
Steen Hildebrandt & Majken Schultz (1997): Fokus på sygehusledelse,<br />
Munksgaard.<br />
Gunhild Lange Skovgaard m.fl. (1999): Det Danske sundhedsvæsen, Hvis<br />
ansvar?, Gyldendal.<br />
Kjeld Møller Pedersen m.fl. (1995): Et bedre sundhedsvæsen, MEDIF/MEFA.<br />
Ingrid Hanssen (1996): Sundhedsarbejde i et flerkulturelt samfund, Gads forlag.<br />
Eva Zeuthen m.fl. (1999): Når styringsambitioner møder praksis, Den svære<br />
omstilling af Sygehus- <strong>og</strong> sundhedsvæsenet i Danmark <strong>og</strong> Sverige. Copenhagen<br />
Business School Press.
Kursusplan for “<strong>Sygdoms</strong>- <strong>og</strong> sundhedssociol<strong>og</strong>i”<br />
01. Introduktion. GSR.<br />
Introduktion til hele kurset såvel som de enkelte kursusgange. Endvidere<br />
præsentation af mulige problemstillinger til opgaver <strong>og</strong> projekter. Endelig<br />
fremlæggelse af plan for mulige feltstudier i samarbejde med <strong>Aalborg</strong> Sygehus<br />
<strong>og</strong> opstart af litteratursøgning via elektroniske databaser.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 1.121, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Fredag den 1 februar kl 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Finn Kamper Jørgensen & Gert Almind (2001):Forebyggende sundhedsarbejde,<br />
Munksgaard. kap. 9, Analyse af sundhedsproblemer, kap. 10, Sundhedsprofiler,<br />
kap. 11, Forebyggelse <strong>og</strong> analyse på individniveau, kap. 12, Forebyggelse <strong>og</strong><br />
epidemiol<strong>og</strong>isk analyse. (30 sider). (kompendium).<br />
Tema I: Folkesundhed <strong>og</strong> social ulighed.<br />
02. Sundheds- <strong>og</strong> sygdomsundersøgelser i Danmark. NKR.<br />
Analyser af befolkningens livsstil <strong>og</strong> sundhedsadfæ rd, analyser af sociale<br />
forskelle i sundhed <strong>og</strong> brug af sundhedsvæsenet <strong>og</strong> sundhedsydelser.<br />
Sundhedsprofiler <strong>og</strong> sundhedsplanlægning. Sociale <strong>og</strong> dem<strong>og</strong>rafiske<br />
baggrundsfaktorer i forhold til sundhed, helbred <strong>og</strong> sygdomsadfærd <strong>og</strong> de<br />
sociale konsekvenser heraf.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 4.110, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Torsdag den 14 februar kl 9-12 <strong>og</strong> 13-16<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
M. Kjoller, N. K. Rasmussen, L. Keiding, H. C. Petersen, and G. A. Nielsen.<br />
Sundhed <strong>og</strong> sygelighed i Danmark 1994 - <strong>og</strong> udviklingen siden 1987: rapport<br />
fra DIKEs repræsentative unders<strong>og</strong>else blandt voksne danskere,<br />
Kobenhavn:DIKE, 1995. Sammenfatning, kap. 1-3, bilag a-d. i alt 60<br />
sider.(kompendium)<br />
Alternativt:<br />
http://www.dike.dk/gammel/html/udgivel/engsusy/images/forside.gif
N. K. Rasmussen, M. V. Groth, S. R. Bredkjær, M. Madsen, and F. Kamper-<br />
Jørgensen. Sundhed <strong>og</strong> Sygelighed i Danmark 1987., København:DIKE, 1988.<br />
side 24-30 (kompendium)<br />
Kapitel 6, side 151-169, i Torben K. Jensen & Tommy J. Johnsen:<br />
Sundhedsfremme i teori <strong>og</strong> praksis. Sundhedsfremmeafdelingen, Ringkjøbing<br />
amt. Ringkøbing 2000. (kompendium)<br />
M. Kjoller, L. K. Thomsen, and N. K. Rasmussen. Befolkningens forebyggelse<br />
af muskel- <strong>og</strong> skeletsygdom. (Rapport fra en videnskabelig<br />
befolkningsunders<strong>og</strong>else), Kobenhavn:DIKE, 1993. side 27-30 (kompendium)<br />
WHO: International Classification of functioning, Disability and Health. 2000.<br />
(kompendium)<br />
http://www3.who.int/icf/icftemplate.cfm<br />
Om sundheds- <strong>og</strong> sygelighedsundersøgelsespr<strong>og</strong>rammet:<br />
http://www.si-folkesundhed.dk/susy/index.htm <<br />
http://www.si-folkesundhed.dk/susy/index.htm><br />
03. En socialkonstruktivistisk tilgang til studiet af folkesundhedspr<strong>og</strong>rammer.<br />
NKR.<br />
Baggrunden for de senere års folkesundhedspr<strong>og</strong>rammer analyseres.<br />
Pr<strong>og</strong>ammernes formål <strong>og</strong> funktioner <strong>og</strong> betydningen af den forebyggende<br />
folkesundhed vurderes. Folkesundhedspr<strong>og</strong>rammernes udbredelse <strong>og</strong> forholdet<br />
mellem forebyggelse <strong>og</strong> behandling diskuteres kritisk i lyset af ressourcer,<br />
målsætninger <strong>og</strong> ideol<strong>og</strong>ier.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.127, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Fredag den 15 februar kl 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Regeringens folkesundhedspr<strong>og</strong>ram 1999-2008. Sundhedsministeriet 1999.<br />
Vallgårda S. Om at styre menneskers liv. Danske myndigheders tiltag for at<br />
reducere sygelighed <strong>og</strong> dødelighed 1750-2000. Tidsskrift for<br />
sygeplejeforskning 2000; 16/2: 9-27. (kompendium)<br />
Regeringens folkesundhedspr<strong>og</strong>ram i et praksisperspektiv. Kapitel 8, side 193-<br />
204, i Torben K. Jensen & Tommy J. Johnsen: Sundhedsfremme i teori <strong>og</strong><br />
praksis. Sundhedsfremmeafdelingen, Ringkjøbing amt. Ringkøbing 2000.<br />
(kompendium)
Dorte Effersøe Gannik: En enøjet folkesundhedspolitik. Dansk Sociol<strong>og</strong>i 1999,<br />
3: 95-100. (kompendium)<br />
04. Social ulighed, klasseforskelle i sundhed i Danmark. NKR.<br />
Der er en betydelig social ulighed <strong>og</strong> måske direkte klassseforskelle i den måde<br />
hvorpå sundhedsydelser leveres i det danske samfund, både i den primære <strong>og</strong><br />
den sekundære sektor. Hvor ligger denne ulighed i sundhedssektoren <strong>og</strong> hvilke<br />
tiltag gøres for at reducere ulighed eller fastholde denne ulighed.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.127, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Fredag den 15 februar kl. 13-16<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Sundhedsministeriet. Social ulighed i sundhed: forskelle i helbred, livsstil <strong>og</strong><br />
brug af sundhedsvæsenet: 2. delrapport fra Middellevetidsudvalget,<br />
København:Sundhedsministeriet, 2000. (er tilgængelig på internettet:<br />
http://www.sum.dk/publika/soc_ulighed/forside.gif) (kompendium)<br />
Bjørn Evald Holstein, Lars Iversen, Tage Søndergård Kristensen: Medicinsk<br />
sociol<strong>og</strong>i4. udgave. Kapitel 4. Social struktur <strong>og</strong> helbred.Foreningen af danske<br />
lægestuderendes forlag. 1997. (kompendium) Borg V, Kristensen TS. Social<br />
class and self-rated health: can the gradient be explained by differences in life<br />
style or work environment? Soc Sci Med 2000;51:1019-30. (kompendium)<br />
N. K. Rasmussen. Ulighed i sundhed. Nøglebegreber <strong>og</strong> forklaringsmodeller.<br />
In: Ulighedens pris: social ulighed <strong>og</strong> sundhed, edited by SK Sørensen and LG<br />
Johansen, København:Socialpolitisk Forlag, 2000, p. 11-21. (kompendium)<br />
N. K. Rasmussen and J Olsen. Sociale forskelle i sygelighed <strong>og</strong> dødelighed i<br />
vesteuropa. Ugeskr.Læger 160 (13):1960-1961, 1998. (kompendium)<br />
Johan P. Mackenbach and Anton Eduard Kunst. Measuring the magnitude of<br />
socio-economic inequalities in health: An overview of available measures<br />
illustrated with two examples from Europe. Soc.Sci.Med. 44 (6):757-771, 1997.<br />
(kompendium)<br />
I Lissau, N. K. Rasmussen, NM Hesse, and U Hesse. Social differences in<br />
illness and health-related exclusion from labour market in Denmark from 1987<br />
to 1994. Scandinavian Journal of Public Health 29 (Suppl. 55):19-30, 2001.<br />
(kompendium)<br />
G. A. Kaplan and J. W. Lynch. Editorial: Whither studies on the socioeconomic<br />
foundations of population health? American Journal of Public Health 87<br />
(9):1409-1411, 1997. (kompendium)
05. Sygdom <strong>og</strong> sundhed i relation til køn. LBK.<br />
Der er både genetiske, biol<strong>og</strong>iske / fysiol<strong>og</strong>iske, psykol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> sociale<br />
forskelle på mænd <strong>og</strong> kvinder, som har betydning for deres helbred <strong>og</strong><br />
sygdomsmønster. Der er, trods den øgede lighed i det danske samfund, stadig<br />
mange forskelle på de samfundsmæssige betingelser, de to køn lever under <strong>og</strong><br />
dermed <strong>og</strong>så, hvilke sygdomsfremkaldende faktorer, de er udsat for.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Onsdag den 6 februar kl. 12.30-15.30<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Dorte Gannik: Situationel sygdom kap. 7, Mænd, kvinder, kønsroller <strong>og</strong><br />
sygdom<br />
Kjellberg, A. Ett Genusperspektiv på Män. I: Kilbom Å, Messing K,<br />
Thorbjörnsson (red.). Yrkesarbetande Kvonnors Hälsa. Stockholm:<br />
Arbetslivsinstitutet. s. 289-316, 1999. (kompendium)<br />
Messing, K. <strong>og</strong> Å Kilbom. Ett Genusperspektiv på Hälsa. Varför separata<br />
studier om kvinnor? I: Kilbom Å, Messing K, Thorbjörnsson (red.).<br />
Yrkesarbetande Kvonnors Hälsa. Stockholm: Arbetslivsinstitutet. s. 103-23,<br />
1999. (kompendium)<br />
Kvinder <strong>og</strong> Mænd 1999. København: Danmarks Statistik <strong>og</strong> Ligestillingsrådet,<br />
s. 25-31, 1999 (kompendium)<br />
Supplerende litteratur:<br />
Drewes Nielsen L, Knudsen LB. Kvinders liv <strong>og</strong> arbejde i det senmoderne<br />
samfund. I: Bjerring B et al. (red) Hvor går grænsen?- køn <strong>og</strong> arbejdsliv i<br />
forandring. København: Samfundslitteratur 2000. 26-51 (kompendium).<br />
Tema II: <strong>Sygdoms</strong>-<strong>og</strong> sundhedsopfattelser.<br />
06. <strong>Sygdoms</strong>opfattelser, sygdomsadfærd, sundheds-<strong>og</strong> normalitetsbegreber.<br />
DEG.<br />
Diskussion af forandringen i sygdomsbegreber <strong>og</strong> hvorledes sociol<strong>og</strong>ien har<br />
leveret en række begreber, teorier <strong>og</strong> modeller til forståelse af sygdomsadfærd,<br />
sygdomsroller <strong>og</strong> sygdomsopfattelser over tid. Denne forståelse danner<br />
baggrund for hele den sociol<strong>og</strong>iske analyse af sundhedssektoren både hvad<br />
angår forebyggelse <strong>og</strong> behandling.
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Onsdag den 13 marts kl. 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Gannik: Situationel sygdom, kap.2 (30 s.)<br />
Gannik: The Social C onstruction of Diagnosis i: Disease, Knowledge and<br />
Society p.125-140.<br />
(15 s)<br />
C.Møldrup: Den medicinerede normalitet, kap.1 <strong>og</strong> 6: På vej mod den<br />
medicinsk forstærkede normalitet (9+22 s)<br />
Supplerende litteratur:<br />
Wulff et. al: Medicinsk Filosofi, kap.6: <strong>Sygdoms</strong>klassifikationen (15 s)<br />
Bjørn Hauger: The meaning of accident, i: Disease, knowledge and Society p.<br />
155-178 (14 s.)<br />
Lise Ehlers: Ondt i livet - kvinder <strong>og</strong> de nye sygdomme. Gyldendal 2000. 100<br />
sider.<br />
Gannik: Situationel sygdom, kap.5 <strong>og</strong> 6.<br />
07. Metodol<strong>og</strong>i i skæringspunktet mellem medicin, samfundsvidenskab <strong>og</strong><br />
humaniora. DEG.<br />
Den kliniske forskningsmetode gennemgåes <strong>og</strong> diskuteres i lyset af konkrete<br />
medicinske undersøgelser <strong>og</strong> vurderes kritisk i forhold til nye medicinske<br />
paradigmer. Det medicinsk filosofiske paradigme diskuteres i lyset af dansk<br />
medicinsk forskning <strong>og</strong> den kritiske teori anvendes som reflektion over<br />
paradigmet. De metodol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> de videnskabsteoretiske problematikker<br />
diskuteres i forhold til dansk sundhedsvidenskab.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.127, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Mandag den 18 marts kl. 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Wulff et. al. Medicinsk Filosofi, kap. 3, 4 <strong>og</strong> 5 (40 sider)<br />
Helle Timm: Patienten i centrum? DSI-rapport 97.06 Kap. 4: Surveyundersøgelser<br />
blandt brugere af sundhedsvæsenet (18 s.)<br />
Launsø <strong>og</strong> Gannik: The Need for revision of medical research designs, i<br />
Disease, Knowledge and Society (20 s.)<br />
Asger Dirksen m.fl. (1996): Klinisk forskningsmetode, En grundb<strong>og</strong>,<br />
Munksgaard. Kap. 2, Den randomiserede kliniske undersøgelse. Kap. 3 Klinisk<br />
epidemiol<strong>og</strong>i (40 sider).(kompendium).
Supplerende litteratur:<br />
Asbjørn Hrobjartsson: Placeboeffekten i lægevidenskab <strong>og</strong> klinik, i: Andersen,<br />
Claësson et.al: Placebo - Historie, biol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> effekt. Akademisk Forlag 1997<br />
(50 s)(kompendium).<br />
Gannik: Situationel Sygdom, kap. 3 (40 s)<br />
Den kontrollerede, kliniske undersøgelse. I: Andersen, D et al.<br />
Sundhedsvidenskabelg forskning. 5.udgave. FADL's forlag: 1999:383-410<br />
Det kontrollerede behandlingsforsøg. I : Henrik R. Wulff. Rationel klinik.<br />
Grundlaget for diagnostiske <strong>og</strong> terapeutiske beslutninger. 3.udg. Munksgaard:<br />
1994:179-206.<br />
Tema III: Teori- <strong>og</strong> socialhistorisk reflektion over sundhedsvæsenet.<br />
08. Klinikkens fødsel. GSR.<br />
Foucault’s analyse af opkomsten af den moderne lægevidenskab i slutningen<br />
af 17 hundrede tallet diskuteres som forudsætningen for at forstå de mulige<br />
betingelser for lægevidenskaben i vort århundrede, herunder ligheder <strong>og</strong><br />
forskelle i målsætninger, strukturer <strong>og</strong> funktionsmåder.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Onsdag den 20 marts kl. 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Foucault: Klinikkens fødsel, hele b<strong>og</strong>en.<br />
09. Problemorientering <strong>og</strong> tematiseringer af den moderne lægevidenskab<br />
i medicinens historie. GSR.<br />
Medicinhistorien diskuteres i sociol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> problemorienteret teorihistorisk<br />
perspektiv for at kunne identificere væsentlige periodiseringer <strong>og</strong> deres<br />
samfundsmæssige betydninger. Der diskuteres ikke udelukkende det offentlige<br />
sundhedsvæsen, men <strong>og</strong>så centrale sygdomme over tid, medicinske <strong>og</strong><br />
kirurgiske videnskaber, teknol<strong>og</strong>ier <strong>og</strong> forholdet mellem medicin, borger, stat<br />
<strong>og</strong> samfund.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Mandag den 25 marts kl. 9-12
Obligatorisk litteratur:<br />
Roy Porter: Ve <strong>og</strong> vel, kap. II, Medicinens rødder. Kap. IX, Den nye videnskab.<br />
Kap. XIII, Offentligt sundhedsvæsen. Kap. XVII, Medicinsk forskning. Kap.<br />
XVIII, Klinisk videnskab. Kap. XX, Medicin, stat <strong>og</strong> samfund. Kap. XXI,<br />
Medicin <strong>og</strong> folket. Kap. XXII, Fortid, nutid <strong>og</strong> fremtid.<br />
Supplerende litteratur:<br />
History of Diseases Ressourcetype: Linksamling/virtuelle<br />
bibliotekerBeskrivelse: Omfattende linksamling vedrørende sygdomshistorie<br />
udarbejdet af biblioteket ved Karolinska Institutet.Spr<strong>og</strong>:<br />
EngelskAdgangsrettigheder: Ubegrænset adgang<br />
History of Medicine Division Ressourcetype: Linksamling/virtuelle<br />
bibliotekerBeskrivelse: NLM s History of Medicine Division er en af de mest<br />
omfangsrige samlinger i verden. Online gives der bl.a. adgang til Images from<br />
the History of Medicine (IHM), som indeholder ca. 59.000 billeder<br />
(illustrerende sociale <strong>og</strong> historiske aspekter af medicinen), adgang til<br />
nuværende <strong>og</strong> tidligere online udstillinger.Spr<strong>og</strong>: EngelskAdgangsrettigheder:<br />
Ubegrænset adgang<br />
Medicine-Worldwide: Medizingeschichte Ressourcetype:<br />
Reference/referenceværkerBeskrivelse: Bi<strong>og</strong>rafisk leksikon over kendte læger<br />
<strong>og</strong> forskere indenfor medicin fra hele verden.Spr<strong>og</strong>: TyskAdgangsrettigheder:<br />
Ubegrænset adgang<br />
MedWeb History of Medicine Ressourcetype: Linksamling/virtuelle<br />
bibliotekerBeskrivelse: Linksamling fra Emory University, USA.<br />
Linksamlingen vedligeholdes af Robert W.Woodruff Health Sciences Center<br />
Library.Spr<strong>og</strong>: EngelskAdgangsrettigheder: Ubegrænset adgang<br />
Tema IV: Dansk sundhedsvæsen i spændingsfeltet mellem stat <strong>og</strong><br />
marked.<br />
10. Centrale udviklinger, strukturforandringer, polariseringer <strong>og</strong><br />
opgavevaretagelse i det danske sundhedsvæsen i det 20’ende århundrede<br />
med fokus på efterkrigstiden. GSR,MN.<br />
Dansk sundhedsvæsen diskuteres i en sociol<strong>og</strong>isk belysning for at identificere<br />
centrale, herunder nye centrale aktører så som brugerne, patientforeninger,<br />
medico industri, forsikringsselskaber m.v. De forskellige danske paradigmer for<br />
sundhedsvæsenets formål <strong>og</strong> funktionsmåder diskuteres kritisk for at kunne<br />
problematisere sundhedsvæsenets samfundsmæssige nytteværdi.<br />
Sundhedsvæsenets organisation, økonomi, teknol<strong>og</strong>iudvikling <strong>og</strong> forandring
i behandlingsmetoder diskuteres i lyset af fremkomsten af et moderne<br />
sundhedsvæsen.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Onsdag den 27 marts kl. 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Signild Vallgårda & Allan Krasnik: Sundhedstjeneste <strong>og</strong> sundhedspolitik, 3<br />
udgave (udkommer januar 2002)<br />
Supplerende litteratur:<br />
Niels Rosdahl: Sundhedsvæsenet<br />
Finn Kamper Jørgensen & Gert Almind (2001): Forebyggende<br />
sundhedsarbejde, Munksgaard.<br />
Johan Kjærgaard (m.fl.)(2001): Kvalitetsudvikling i sundhedsvæsenet,<br />
Munksgaard.<br />
Annie Gaardsted Frandsen (1999): Præferencer for sundhedsvæsenets<br />
organisation <strong>og</strong> ydelser, Et litteraturstudie af metoder <strong>og</strong> resultater, Odense<br />
<strong>Universitet</strong>sforlag.<br />
Steen Hildebrandt & Majken Schultz (1997): Fokus på sygehusledelse,<br />
Munksgaard.<br />
Gunhild Lange Skovgaard m.fl. (1999): Det Danske sundhedsvæsen, Hvis<br />
ansvar?, Gyldendal.<br />
Kjeld Møller Pedersen m.fl. (1995): Et bedre sundhedsvæsen, MEDIF/MEFA.<br />
Ingrid Hanssen (1996): Sundhedsarbejde i et flerkulturelt samfund, Gads forlag.<br />
Eva Zeuthen m.fl. (1999): Når styringsambitioner møder praksis, Den svære<br />
omstilling af Sygehus- <strong>og</strong> sundhedsvæsenet i Danmark <strong>og</strong> Sverige.Copenhagen<br />
Business School Press.<br />
11. Læge – patient relationer i behandlersystemet i såvel primær som<br />
sekundær sundhedssektor. DEG.<br />
Der lægges væg på empiriske undersøgelser af forholdet mellem læge <strong>og</strong><br />
patient som et udtryk for et behandlerparadigme, herunder det kommunikative<br />
felt. Hvordan fungerer systemet <strong>og</strong> hvordan ser udviklingen ud i nyere<br />
behandlingsmetoder. Fra subjekt-objekt relationer til subjekt-subjekt relationer<br />
med fokus på patientens i en holistisk kontekst.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Onsdag den 10 april kl. 9-12
Obligatorisk litteratur:<br />
Wulff et. al. M edicinsk Filosofi, kap. 13: M edicinsk etik i et klinisk perspektiv<br />
(20 s)<br />
Carl Edvard Rudebeck: Två subjekt, två kulturer och två historier i en ram, i:<br />
Medisinsk teori,<br />
Allmenpraktikerserien, Tanos forlag 1993 (13 s) (kompendium).<br />
Gannik: Situationel sygdom, kap.6.6 <strong>og</strong> 6.7: Søgning af professionel<br />
behandling (30 s)<br />
Britten & Stevenson: Misunderstandings in prescribing decisions in general<br />
practice: qualitative study. British Medical Journal 2000; 320: 484-8.<br />
(kompendium).<br />
Supplerende litteratur:<br />
Clark & Mishler: Attending to patients’ stories: reframing the clinical task.<br />
Sociol<strong>og</strong>y of Health and Illness 1992; 14: 344-72. (kompendium).<br />
Claus Syberg henriksen & Marianne Malmgren: Holdninger til praktiserende<br />
læger - en borgerundersøgelse i København. CASA 1998 (140 s), her anvendes<br />
en kortere udgave på 40 sider. (Kompendium).<br />
Michael Hardey: Doctor in the house: the internet as a source of lay health<br />
knowledge and the challenge to expertise. Sociol<strong>og</strong>y of Health and Illness<br />
1999; 21: 820-35. (kompendium).<br />
Nina Sybille Bojlén & Dorte Effersøe Gannik: Almen praksis på åbent hav -<br />
videnseksplosion, teknol<strong>og</strong>isk udvikling <strong>og</strong> befolkning. Ugeskrift for Læger<br />
2002; 1: x-x. (kompendium).<br />
12. Borgeren som forbruger af sundhedsydelser, sikkerhed <strong>og</strong> kvalitet.<br />
(MN), Forbrugerrådet.<br />
Hvilket billede af patienten, brugeren <strong>og</strong> forbrugeren fremgår af den aktuelle<br />
lovgivning på området <strong>og</strong> hvilke problemstillinger er der knyttet til dette?<br />
Sundhedsvæsenet bevæger i sig i retning af det frie valg, det informerede valg,<br />
ansvaret delegeres i højere grad til borgeren <strong>og</strong> professionen får en mere<br />
rådgivende funktion. Kvalitetsudvikling evidensbaseret behandling <strong>og</strong><br />
medicinsk teknol<strong>og</strong>ivurdering er begreber som præger debatten i<br />
sundhedsvæsenet, men hvordan kommer det til udtryk for borgeren? Hvordan<br />
bliver udviklingen fra behandlersamfund til et samfund, hvor shared care <strong>og</strong><br />
self care bliver nøglebegreber i sundhedsydelserne?<br />
Undervisningen finder sted i lokale 2.119, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Onsdag den 3 april kl. 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:
Der vil blive taget udgangspunkt i følgende lovgivning, som forventes læst:<br />
Bekendtgørelse af lov om sygehusvæsenet LBK nr. 687 af 16/08/1995<br />
(kompendium).<br />
Bekendtgørelse om information <strong>og</strong> samtykke <strong>og</strong> om videregivelse af<br />
helbredsoplysninger mv. BEK nr. 665 af 14/09/1998 (kompendium).<br />
Lov om patienters retsstilling. Lov nr. 482 af 01/07/1998 (kompendium).<br />
Bekendtgørelse af lov om sundhedsvæsenets centralstyrelse m.v. LBK nr. 215<br />
af 09/04/1999 (kompendium).<br />
Bekendtgørelse af lov om offentlig sygesikring. LBK nr. 509 af 01/07/1998<br />
43 sider (kompendium).<br />
De ligger alle til rådighed på Sundhedsministeriets hjemmeside - under<br />
lovsamling.<br />
Helle Ussing Timm, Patienten i centrum, DSI rapport 97.06, kapitel 3, “Den<br />
syges handlerum i “brugerens epoke”. 21 sider.<br />
Supplerende litteratur:<br />
MandagMorgen, Strategisk Forum: Når patienten vågner - et debatoplæg om<br />
det 21. århundredes patientkultur.<br />
Tema V: Specialiseringsmetodikker<br />
13. Problemorienteret <strong>og</strong> tematiseret litteratursøgning. (LNC),<br />
Afdelingsbibliotekar ved Medicinsk Bibliotek, <strong>Aalborg</strong> Sygehus<br />
I forbindelse med kurset skal der uddannes <strong>og</strong> trænes med søgninger i centrale<br />
medicinske databaser såsom Medline <strong>og</strong> Cochrane. Søgningerne skal<br />
dokumenteres <strong>og</strong> rettes mod opgaver <strong>og</strong> projekter for at sikre det fornødne<br />
faglige fundament for specialiseringen.<br />
Dato/tid: Torsdag den 21 marts kl. 9-16<br />
Lokale: IT-Sundheds edb-kursuslokale, <strong>Aalborg</strong> sygehus, Hobrovej 42, 1<br />
sal.9000 <strong>Aalborg</strong>. Parkeringspladser bag ”Urban komplekset”, indkørsel fra<br />
Hobrovej.<br />
Form: Der veksles mellem oplæg, demonstration <strong>og</strong> øvelser (hands-on). Der vil<br />
blive taget udgangspunkt i de emner <strong>og</strong> problemstillinger som de studerende<br />
finder relevante i forbindelse med specialiseringen.<br />
Indhold:<br />
- Analyse af informationsbehov
- Valg af relevante (bibli<strong>og</strong>rafiske) databaser eller Internetressourcer<br />
- Hvilke type artikler findes i (videnskabelige, medicinske) tidsskrifter?<br />
- Kildekritik<br />
- Gennemgang <strong>og</strong> demonstration af “MEDLINE!” <strong>og</strong> “MedlinePlus” .<br />
- Gennemgang af simple <strong>og</strong> avancerede søgeteknikker <strong>og</strong> søgemuligheder<br />
- Introduktion til emnet “evidensbaseret medicine” <strong>og</strong> brug af databaserne i<br />
“Cochrane library”<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
http://www.nja.dk/aas/afdeling/medbib/<br />
Det forudsættes, at de studerende har orienteret sig i bibliotekets hjemmeside<br />
inden undervisningen.<br />
14. Afslutning, specialiseringens perspektivering, evaluering <strong>og</strong><br />
projektarbejdet. GSR.<br />
Specialiseringen <strong>og</strong> dens temaer diskuteres i sin helhed med henblik på en<br />
sociol<strong>og</strong>isk perspektivering af specialiseringens genstandsområde.<br />
Specialiseringen evalueres <strong>og</strong> der udarbejdes en konkret plan for det videre<br />
arbejde med opgaver <strong>og</strong> projekter, samt hvorledes de studerende fortsat kan<br />
drage nytte af gensidig udveksling evt i form af workshops eller anden<br />
arbejdsform.<br />
Undervisningen finder sted i lokale 1.121, Kr<strong>og</strong>hstræde 3<br />
Dato/tid: Mandag den 15 april kl. 9-12<br />
Obligatorisk litteratur:<br />
Studenteroplæg.