Berättelser om handel och sjöfart år 1886 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1886 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1886 från de förenade rikenas ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler.<br />
[Årg.] 1887<br />
Digitaliserad av Statistiska centralbyrån (SCB) 2011.<br />
urn:nbn:se:scb-konsul-86<br />
INLEDNING<br />
TILL<br />
<strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> ... utdrag ur<br />
<strong>år</strong>sberättelser <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler. –<br />
Stockholm : Samson & Wallin, 1878-1894.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1877-1893, <strong>år</strong>g. 1878-1894.<br />
1877-1890 (<strong>år</strong>g. 1878-1891) med titeln: <strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> ... <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
konsuler.<br />
Föregångare:<br />
Generalsammandrag öfver Rikets import <strong>och</strong> export /<br />
Generaltullstyrelsen. – Stockholm, 1820-1833.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1819-1831.<br />
C<strong>om</strong>merce-Collegii un<strong>de</strong>rdåniga berättelse <strong>om</strong> Sveriges utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>. – Stockholm, 1829-1858.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1828-1857.<br />
Bidrag till Sveriges officiella statistik. F, Utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
K<strong>om</strong>merskollegii un<strong>de</strong>rdåniga berättelse för <strong>år</strong> ... – Stockholm : Ivar<br />
Hæggström, 1859-1912.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1858-1910.<br />
Efterföljare:<br />
Svensk export : tidskrift för utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> / utgifven af<br />
Sveriges allmänna exportförening. – Stockholm, 1895-1995.<br />
Årg. 1 (1895)-<strong>år</strong>g. 101 (1995).<br />
Översiktspublikation:<br />
Historisk statistik för Sverige. D. 3, Utrikes<strong>han<strong>de</strong>l</strong> 1732-1970. –<br />
Örebro ; Stockholm :Statistiska centralbyrån (SCB), 1972.
BERÄTTELSER<br />
HANDEL OCH SJÖFART<br />
OM<br />
ÅR <strong>1886</strong><br />
FRÅN<br />
DE FÖRENADE RIKENAS KONSULER.<br />
År 1887.<br />
STOCKHOLM<br />
SAMSON & WALLIN.
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.
<strong>Berättelser</strong> <strong>från</strong>:<br />
Amerikas Förenta stater:<br />
Belgien:<br />
INNEHÅLL.<br />
Newyork 50, 121<br />
San Francisco 381<br />
Washington (Generalkonsulatet) 481<br />
Antwerpen 464<br />
Brüssel (Konsulatet) 7<br />
Brasilien:<br />
Pernambuco 478<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 525<br />
Britiska riket:<br />
Leith 85<br />
London (Generalkonsulatet) 205, 478<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (Södra Australien) 114<br />
Akyab (provinsen Aracan) 443<br />
Belize (Britiska Honduras) 609<br />
B<strong>om</strong>bay 642<br />
Bridgetown (Barbados) 518<br />
Brisbane (Queensland) 587<br />
Calcutta 609<br />
Christchurch (Nya Zeeland) 588<br />
Georgetown (Demerara, Britiska Guyana) 48<br />
Gibraltar 7<br />
Hamilton (Bermudasöarna) 9<br />
Kapsta<strong>de</strong>n (Kapkolonien) 513<br />
Larnaca (Cypern) 639<br />
La Valetta (Malta) 517<br />
Levuka (Fijiöarna) 610<br />
Madras 8<br />
Melbourne (Victoria) 75<br />
Port Louis (Mauritius) 518<br />
Port af Spain (Trinidad) 75<br />
Sid.
Quebec (Britiska Nordamerika) 363<br />
Rangoon (Britiska Birma) 8<br />
Singapore 612<br />
S:t Johns (Antigua) 84<br />
Sydney (Nya Sydwales) 352<br />
Wellington (Nya Zeeland) 197<br />
Victoria (Britiska Columbia, Canada) 49<br />
Victoria (kolonien Hongkong) 610<br />
Danmark:<br />
Köpenhamn (Generalkonsulatet) 444<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) 19<br />
Frankrike:<br />
Havre 397<br />
Marseille 429<br />
Nantes 4<br />
Alger (Algeriet) 518<br />
Point-à-Pitre (Gua<strong>de</strong>loupe) 10<br />
Grekland:<br />
Haiti:<br />
Havai:<br />
Japan:<br />
Italien<br />
Kina:<br />
Pireus 77<br />
Port-au-Prince 48<br />
Honolulu 613<br />
Yokohama 49, 639<br />
Cagliari 81<br />
Genua 11<br />
Livorno 10<br />
Messina 377<br />
Neapel 1, 108<br />
R<strong>om</strong> (Beskickningen) 30, 589, 590<br />
Sid.<br />
» (Konsulatet) 12<br />
Venedig 117<br />
Shanghai 571<br />
La Platalän<strong>de</strong>rna:<br />
Buenos Ayres (Argentinska republiken) 422<br />
Montevi<strong>de</strong>o (Uruguay) 198
Liberia:<br />
Monrovia 115<br />
Marocko:<br />
Mexiko:<br />
Tanger 618<br />
Mexiko 639<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna:<br />
Amsterdam 39<br />
Batavia (Ne<strong>de</strong>rländska Ostindien) 614<br />
Wilhelmstad (Curaçao) 20<br />
Portugal:<br />
Lissabon 354<br />
Rumänien:<br />
Galatz 640<br />
Ryska riket:<br />
Archangel 592<br />
Helsingfors (Finland) 305<br />
O<strong>de</strong>ssa 197<br />
Riga 150<br />
S:t Petersburg (Generalkonsulatet) 348<br />
San D<strong>om</strong>ingo:<br />
San D<strong>om</strong>ingo 121<br />
Schweiz:<br />
Siam:<br />
Genève 643<br />
Bangkok 353<br />
Spanien:<br />
Tahiti:<br />
Barcelona 387<br />
Bilbao 53<br />
Madrid (Konsulatet) 506<br />
Havanna (Cuba) 613<br />
Papeiti 164<br />
Turkiska riket:<br />
Djeddah 52<br />
Smyrna 77<br />
Tripoli (regentskapet Tripoli) 12<br />
Sid.
Tyska riket:<br />
Bremen 345<br />
Breslau 20<br />
Danzig 77<br />
Dres<strong>de</strong>n 83<br />
Düsseldorf 15<br />
Hamburg 165<br />
Hannover 12<br />
Karlsruhe 115<br />
Königsberg 139<br />
Leipzig 643<br />
Lübeck 21, 509<br />
Nürnberg 557<br />
Stettin 33, 624<br />
Stuttgart 14<br />
Österrike-Ungern:<br />
Budapest 585<br />
Fiume 15<br />
Triest 561<br />
Wien (Generalkonsulatet) 642<br />
Sid.
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 1.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
Neapel <strong>de</strong>n 26 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 736 tons<br />
» utrikes ort ank<strong>om</strong>mo » 5 svenska > 3,298 »<br />
Till Sverige afgick i barlast 1 svenskt » 816 ><br />
utrikes ort afgingo med last 2 svenska 1,386 »<br />
» » » i barlast 2 » » 1,093 »<br />
hamnar i Italien afgick » 1 svenskt » 739 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 30 norska » 9,828 »<br />
» utrikes ort > » 26 > > 15,721 »<br />
» » » i barlast 5 » > 2,004 »<br />
» hamnar i Italien » med last 18 » » 6,326 »<br />
» » » i barlast 21 » » 8,485 »<br />
Till Norge afgick » 1 norskt « 255 »<br />
5> utrikes ort afgingo med last 42 norska " 17,690 ><br />
» » » i barlast 10 » B 5,714<br />
> hamnar i Italien > med last 12 > » 4,132 »<br />
» » » i barlast 35 > » 15.386 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 80 fartyg <strong>om</strong><br />
35,909 tons, hvaraf 6 svenska <strong>om</strong> 4,034 tons <strong>och</strong> 74 norska <strong>om</strong> 31,875 tons;<br />
antalet med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 56 <strong>om</strong> 23,208 tons. hvaraf 2 svenska<br />
<strong>om</strong> 1,386 tons <strong>och</strong> 54 norska <strong>om</strong> 21,822 tons.<br />
Följan<strong>de</strong> siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pi<br />
Neapels konsulsdistrikt un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t är i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1885:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart.<br />
1
2<br />
Uppgift å <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 1885 <strong>och</strong> <strong>1886</strong> till distriktet ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på <strong>de</strong> särskilda hamnarna:<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till hamnar, hvare't kousulattjenstemän<br />
ej finnas anstälda: till Manfredonia 1 fartyg <strong>om</strong> 304 tons, till Bisceglie 1 fartyg<br />
<strong>om</strong> 529 tons, till Molfetta 4 fartyg <strong>om</strong> 2,027 tons. till Monopoli 3 fartyg<br />
<strong>om</strong> 762 tons <strong>och</strong> till Rossano 1 fartyg <strong>om</strong> 403 tons, eller tillsammans<br />
10 fartyg <strong>om</strong> 4,025 tons.<br />
Af föreståen<strong>de</strong> uppgifter synes hvilken stor ökning un<strong>de</strong>r sistlidna är cgt<br />
rum uti <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> på distriktet, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är en glädjan<strong>de</strong> företeelse<br />
att märka hurus<strong>om</strong> nästan alla <strong>de</strong> till Neapel med last ank<strong>om</strong>na fartygen<br />
härstä<strong>de</strong>s <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart efter skedd utlossning blifvit befrakta<strong>de</strong> att i Neapel intaga<br />
t<strong>om</strong>fat för att afgå till en af <strong>de</strong> begge oljeexporthamnarna Gioja Tauro<br />
<strong>och</strong> Gallipoli, hvarest full last af olja ined för<strong>de</strong>laktiga frakter inlastats för<br />
England <strong>och</strong> Ryssland. — Då un<strong>de</strong>r ftr 1885 hvar<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong>ssa oljeutskepjiningshamnar<br />
besöktes af endast trenne <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga fartyg,<br />
hafva <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> <strong>1886</strong> hvar<strong>de</strong>ra besökts af 14 norska fartyg. ---<br />
För bedöman<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n stora an<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> v<strong>år</strong>a fartyg numera hafva sås<strong>om</strong> exportme<strong>de</strong>l<br />
<strong>från</strong> t. ex. Gallipoli, tillåter jag mig bifoga nedanståen<strong>de</strong> tabell, hvaraf synes<br />
att norska fartyg intaga främsta rummet i afseen<strong>de</strong> ;i med <strong>de</strong> olika nationerna^<br />
fartyg exporterad qvantitet olja.<br />
Uppgift å oljeexporten <strong>från</strong> Galipoli un<strong>de</strong>r är <strong>1886</strong>:<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige har endast utgjorts af en qvantitet <strong>om</strong> eirka 800<br />
tons jern, hvarförut<strong>om</strong> åtskilliga alster af svensk industri un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp introducerats<br />
i Neapel <strong>och</strong> södra Italien, sås<strong>om</strong> Eskilstunasmi<strong>de</strong>n <strong>och</strong> kautschukfiltreringsapparater,<br />
äfvens<strong>om</strong> diverse annat, s<strong>om</strong> redan förut af mig i särskilda<br />
rapporter blifvit <strong>om</strong>nämndt.
3<br />
Importen <strong>från</strong> Norge har <strong>de</strong>tta Sr varit af ett högst betydligt större <strong>om</strong>fang<br />
än förut, <strong>och</strong> beror <strong>de</strong>tta pä en större lifaktighet <strong>och</strong> affärsintresse, s ni<br />
visar sig <strong>de</strong>ruti att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp åtskilliga norska bå<strong>de</strong> fiskköpmän <strong>och</strong> träexportörer<br />
äfvens<strong>om</strong> andra affärsmän uppehållit sig härstä<strong>de</strong>s för att stu<strong>de</strong>ra<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> affärsverksamheten, <strong>och</strong> har <strong>de</strong>t varit mig en kär pligt att kunna<br />
med upplysningar i någon mån bidraga till uppnåen<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>ras syftemil. —<br />
För<strong>de</strong>larne af <strong>de</strong>tta sätt att personligen på platsen skaffa sig fullständig känned<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> affärernas gång hafva redan visat sig i <strong>de</strong>n stora ökning af affärer<br />
mellan Norge <strong>och</strong> Neapels distrikt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta sistlidna <strong>år</strong> egt rum, <strong>och</strong> för ett<br />
k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t blitva ännu mera fruktbäran<strong>de</strong>.<br />
Af trävaror hafva <strong>från</strong> Skien importerats till Neapel 855 standards <strong>och</strong><br />
till Salerno 155 standards, eller tillsammans 1,010 standards, beståen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ls<br />
plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>ls förarbeta<strong>de</strong> snickeriarbeten, <strong>och</strong> hitväntas fortfaran<strong>de</strong><br />
ytterligare partier, så att man numera kan anse Norges trävaruexport äfven<br />
till södra Italien sås<strong>om</strong> ordnad. — Ofvannämnda trävaror hitför<strong>de</strong>s allesammans<br />
med norska fartyg, hvaraf 1 ångare <strong>och</strong> 6 segelfartyg. — Importen af trävaror<br />
<strong>från</strong> Norge un<strong>de</strong>r 1885 var endast 180 standards, sålunda har <strong>de</strong>nsamma<br />
un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> sexfaldigt förökats.<br />
Af torrfisk har <strong>från</strong> innevaran<strong>de</strong> fisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ssäsongs början i september<br />
månad till dato importerats till Neapel direkte <strong>från</strong> Norge<br />
med norska fartyg klippfisk 1,091,384 kilos, stockfisk 940,561 kilos<br />
med ett tyskt fartyg... » 162,000 » » — B<br />
såle<strong>de</strong>s tillsammans klippfisk 1,253,384 kilos, stockfisk 940,561 kilos,<br />
hvilket visar en oerhörd ökning i jemförelse med <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> säsongernas<br />
import, sås<strong>om</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> uppgift:<br />
Uppgift å importen af norsk klippfisk <strong>och</strong> stockfisk jemförd med importen<br />
af klippfisk <strong>från</strong> Labrador <strong>och</strong> New-Foundland till Neapel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste<br />
fisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ssäsongerna, i kilos:<br />
De un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> fisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ssäsong notera<strong>de</strong> prisen hafva varit:<br />
för Norsk klippfisk lire 55 à 60 pr 100 kilos<br />
» Labrador > 52 à 58 »<br />
» Shore » 68 à 70 »<br />
Gaspé » » 65 k 75 »<br />
» Norsk stockfisk » 65 à 85 »<br />
Ofvanståen<strong>de</strong> pris för tullbehandlad vara äfvens<strong>om</strong> med betald oktroj till<br />
k<strong>om</strong>munen.<br />
Till vice konsulstationerna hafva <strong>de</strong>rjemte un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna säsong direkt <strong>från</strong><br />
Norge med norska fartyg importerats till<br />
Bari klippfisk 721,500 kilos, stockfisk 90,935 kilos<br />
Barletta » » 50,000 »<br />
Gioja Tauro » — » » 146,000 ><br />
Tillsammans klippfisk 721,500 kilos, stockfisk 286,935 kilos
4<br />
on<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att till <strong>de</strong>ssa platser un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> säsonger högst obetydligt af<br />
norsk torrfisk blifvit importerad.<br />
Totalqvantiteten af till Neapels konsulsdistrikt importerad norsk torrfisk<br />
utgör sålunda un<strong>de</strong>r sista fisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ssäsongcn <strong>år</strong>en <strong>1886</strong>—87 klippfisk 1,812,884<br />
kilos, stockfisk 1,327,496 kilos, emot <strong>år</strong> 1885—86 klippfisk 450,000 kilos,<br />
stockfisk 1,275,000 kilos, såle<strong>de</strong>s en ökning af klippfisk 1,362,884 kilos, stockfisk<br />
52,496 kilos eller en ökning af tillsammans cirka 1'/, millioner kilos.<br />
Orsakerna till <strong>de</strong>nna högst märkliga tillökning tor<strong>de</strong> vara åtskilliga. —<br />
Dels, sås<strong>om</strong> ofvan antydt, fiskexportörernas personliga besök i Neapel, hvarvid<br />
markna<strong>de</strong>ns behof bättre stu<strong>de</strong>rats, <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>n allt mera skeen<strong>de</strong> direkta exporten<br />
till <strong>de</strong> särskilda hamnarna in<strong>om</strong> distriktet till följd af lättheten att med ångare<br />
hastigt verkställa utlossningen <strong>och</strong> i sammanhang <strong>de</strong>rmed ståen<strong>de</strong> hastigare expedition,<br />
<strong>de</strong>ls <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r sista v<strong>år</strong>en mindre rikliga fisket i Newfoundland <strong>och</strong><br />
Labrador, <strong>de</strong>ls möjligen <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong>t att, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et några nya fiskimportörsfirmor<br />
i Neapel etablerats <strong>och</strong> slutligen <strong>de</strong>n ovanligt rika t<strong>om</strong>ateskör<strong>de</strong>n, hvaraf<br />
specielt i Neapel förtäran<strong>de</strong>t af torrfisk i sär<strong>de</strong>les grad beror.<br />
I min <strong>år</strong>srapport för sistlidna <strong>år</strong> <strong>om</strong>nämn<strong>de</strong> jag min förmodan att svensk<br />
sprit troligen skulle kunna vinna insteg i Italien, <strong>och</strong> hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp<br />
un<strong>de</strong>rhandlingarna <strong>de</strong>r<strong>om</strong> haft till följd att ett framståen<strong>de</strong> svenskt spritförädlingsbolag<br />
hitsändt en person för att stu<strong>de</strong>ra förhållan<strong>de</strong>na, <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong>samma<br />
så krönts med framgång, att en större spritlast <strong>om</strong> cirka l'/2 millioner litres<br />
<strong>om</strong> ett par dagar hitväntas <strong>och</strong> att all utsigt finnes till stora affärer.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp har koleran visat sig i Brindisi, Bari <strong>och</strong> Barletta samt<br />
i Torre Annunziata i närheten af Neapel, men i sjeifva sta<strong>de</strong>n Neapel har<br />
helsotillstån<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et varit tillfredsställan<strong>de</strong>. Troligen har man härför<br />
att tacka <strong>de</strong>t sär<strong>de</strong>les goda vatten, s<strong>om</strong> numera finnes i Neapel <strong>och</strong> s<strong>om</strong><br />
hitföres med Serino-vattenledningen, <strong>och</strong> hvilket vatten lärer vara ett af <strong>de</strong><br />
renaste <strong>och</strong> helsosammaste s<strong>om</strong> finnas i någon af Europas större stä<strong>de</strong>r.<br />
Det tor<strong>de</strong> vara ett godt tecken till <strong>de</strong>t början<strong>de</strong> affärsutbytet mellan <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> södra Italien, att direkta förbin<strong>de</strong>lser numera ingåtts mellan<br />
åtskilliga af bankinstitutionerna i hemlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> i Neapel, så att vexlar<br />
numera i Sverige <strong>och</strong> Norge kunna köpas, dragna direkte på bank i Neapel i<br />
italiensk valuta, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n hittills varan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>missionsprocenten till Pariserbankiren<br />
inbesparas.<br />
Nantes <strong>de</strong>n 21 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Clas Östberg.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 17 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,880 tons<br />
» utrikes ort » » 8 » » 2,099 »<br />
Till Sverige afgingo i barlast 8 » 2,267 »<br />
» utrikes ort » med last 2 » » 460 »<br />
» » » i barlast 15 » 5,252 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 115 norska » 25,515 »<br />
» utrikes ort » » 97 » » 31,276 »
5<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 8 norska fartyg <strong>om</strong> 3,056 tons<br />
Till Norge afgingo » 65 » » 17,662 »<br />
» utrikes ort » med last 23 » i> 7,250 ><br />
» » i barlast 131 » i> 34,766 »<br />
Bland ofvanståen<strong>de</strong> fartyg voro 7 svenska lastångare <strong>om</strong> 3,537 tons <strong>och</strong><br />
31 norska ångare <strong>om</strong> 12,319 tons.<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 237 <strong>om</strong> 64,770<br />
tons, <strong>de</strong>raf 25 svenska <strong>om</strong> 7,979 tons <strong>och</strong> 212 norska <strong>om</strong> 56,791 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 25 <strong>om</strong> 7,710 tons, <strong>de</strong>raf<br />
2 svenska <strong>om</strong> 460 <strong>och</strong> 23 norska <strong>om</strong> 7,250 tons.<br />
Sammanlagda beloppet af förtjenta bruttofrakter utgjor<strong>de</strong>:<br />
För ank<strong>om</strong>na svenska fartyg kronor 106,301<br />
> afgångna » .._ » 4,313<br />
» ank<strong>om</strong>na norska » ._ ... » 859,505<br />
» afgångna » » » 13,668<br />
Tillsammans kronor 983,787<br />
2 norska lastångare <strong>om</strong> tillsammans 829 tons, befrakta<strong>de</strong> per månad, hvar<strong>de</strong>ra<br />
till netto 6.000 francs, hafva icke kunnat inbegripas i ofvanståen<strong>de</strong> beräkning<br />
af fraktförtjensten.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Nantes : konsulsdistrikt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista<br />
fem <strong>år</strong>en framställer följan<strong>de</strong> siffror:<br />
<strong>1886</strong> 25 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,979 tons, 220 norska fartyg <strong>om</strong> 59.847 tons<br />
1885 32 » o 12,555 » 201 » » 51,945 »<br />
1884 26 » » 14,042 » 190 i> » 51,694 ><br />
1883 24 » » 8,073 » 168 » > 53.879 ><br />
1882 16 » » 7,614 >< 182 » » 53,900 »<br />
Om <strong>de</strong>nna jemförelse icke utvisar någon väsentlig tillväxt i skeppsfarten<br />
pä hela distriktet, är förhållan<strong>de</strong>t olika livad sjelfva hufvudstationen beträffar.<br />
<strong>de</strong>r v<strong>år</strong> skeppsfart nu st<strong>år</strong> i dagligt tilltagan<strong>de</strong>, gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> förbättringar s<strong>om</strong><br />
Loireflo<strong>de</strong>n på <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en un<strong>de</strong>rgått <strong>och</strong> s<strong>om</strong> numera tillåta fartyg med<br />
15 till 16 franska fots djupgåen<strong>de</strong> att vid högt vatten obehindradt uppgå till<br />
Nantes.<br />
Jemlörelsen visar följan<strong>de</strong>:<br />
1882 ank<strong>om</strong>mo till Nantes 26 svenska <strong>och</strong> norska fartyg <strong>om</strong> 7,143 tons<br />
1883 » » 24 » » 6,815 ><br />
1884 > » 28 » » 8,009 »<br />
1885 » « 39 » » » 9,749 »<br />
<strong>1886</strong> » > 47 » >> 13,324 »<br />
Denna tillväxt k<strong>om</strong>mer sannolikt att i än högre grad visa sig 1889, enär<br />
man beräknar att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r byggnad varan<strong>de</strong> kanalen emellan Nantes <strong>och</strong> hafvet<br />
då blir färdig.<br />
Frakter. Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n stora konkurrens, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> engelska båtarne infört i<br />
v<strong>år</strong>a trälastfrakter, hafva <strong>de</strong>ssa i fjol lidit en vidare nedgång. Från Norrbotten<br />
antogo <strong>de</strong>ssa 40 — 42 francs in full till Loire, då segelfartygen betinga<strong>de</strong><br />
43—45 francs. Dessa frakter stego dock på slutet af s<strong>om</strong>maren till<br />
cirka 50.6 5 francs, men antages dock sistnämnda pris icke lemna v<strong>år</strong>a re<strong>de</strong>rier<br />
någon synnerlig behållning. Rognfrakterna <strong>från</strong> Bergen, fortfaran<strong>de</strong> utan<br />
medtäflare, hafva bibehållit sitt pris af 3 francs per tunna rogu.<br />
Utfrakter <strong>från</strong> distriktet hafva fortfaran<strong>de</strong> varit ganska få <strong>och</strong> låga. T<strong>om</strong>ma<br />
fat lasta<strong>de</strong>s till Spanien i Nantes <strong>och</strong> i Brest af flera lastångare, befrakta<strong>de</strong>
6<br />
for tur <strong>och</strong> retur med fulla vinfat. — Denna import synes k<strong>om</strong>ma att än vidare<br />
gifva sysselsättning åt v<strong>år</strong> ångbåtsfiotta; talrika befraktningar hafva redan<br />
skett, men beklagligen till nedgåen<strong>de</strong> frakter.<br />
Han<strong>de</strong>l. Från Sverige inför<strong>de</strong>s af svenska produkter endast jern <strong>och</strong> trävaror;<br />
<strong>från</strong> Norge importera<strong>de</strong>s trälast, pappersmassa, fiskrogn <strong>och</strong> is.<br />
Till Nantes inför<strong>de</strong>s direkte <strong>från</strong> Sverige 3,541,000 kilogram jern; priset<br />
här för oförtullad vara noteras:<br />
Francs 21 hamradt Lancashire l:ma per 100 kilogram<br />
20 » » ordinärt »<br />
» 19 valsadt » l:ma »<br />
» 21 Vergettes » »<br />
Med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg inför<strong>de</strong>s till samtliga distriktets hamnar<br />
<strong>om</strong>kring:<br />
9,460 Petersburg-standards såga<strong>de</strong> svenska trävaror,<br />
7,922 » norska »<br />
1,544 ) plank <strong>och</strong> brädändar af gran,<br />
1,426 » såga<strong>de</strong> finska trävaror,<br />
2,877 > amerikanska d:o,<br />
1,180 tons norsk pappersmassa.<br />
22,628 tunnor > fiskrogn<br />
1,615 > > is.<br />
Prisen i Nantes å svensk <strong>och</strong> norsk trälast uppgifvas:<br />
3X9 tums furuplankor, 3:a, <strong>de</strong>n mest efterfråga<strong>de</strong>, frcs 0.8 5 pr löpan<strong>de</strong> mtr<br />
» » » 4:a, » > 0.7 5<br />
3X8 » » 3:a. » 0.65 »<br />
» > » 4:a, » » 0.59 »<br />
Osortera<strong>de</strong> »planchettcs» af furu 5/4 tums frcs 0.18<br />
» » V4X4 » ... » 0.14<br />
» » 1X5 » 0.12 1/2<br />
» » 1X4 » . » 0.9 1/2<br />
Arbeta<strong>de</strong> »planchettes» pr qv.-mtr furu 28/39 mm.X 10 à 12'/a cm. frcs 1.85<br />
» > gran » »1.50<br />
> » furu 22/24 mm.X 10 à 12 1/2 cm. » 1.35<br />
» > gran >> » 1.10<br />
Ehuru förrå<strong>de</strong>t af trälast i Nantes ej är ovanligt stort, antager jag att<br />
efterfrågan på v<strong>år</strong>en blir temligen begränsad, då allmänt klagas öfver affärernas<br />
tröga gång <strong>och</strong> byggnadsföretagens ringa bety<strong>de</strong>nhet.<br />
Sardinfisket i distriktet i fjol var ett af <strong>de</strong> olyckligaste man sett sedan<br />
många <strong>år</strong>. Fiskarbåtarne i Bretagne, s<strong>om</strong> i goda <strong>år</strong> utkasta 30 tunnor rogn<br />
hvar, hafva sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> blott begagnat 13 tunnor; häraf följer att förrå<strong>de</strong>t af<br />
rogn i distriktet är betydligt större än vanligt, 14—15,000 tunnor mot 4—<br />
5.000 tunnor <strong>år</strong> 1885.<br />
Priset på Bergens prima torskrogn, s<strong>om</strong> vid fiskets början i mars—juni<br />
notera<strong>de</strong>s 42 till 45 francs per tuuna, nedgick i november till 31 francs, utan<br />
att vid fiskets slut finna köpare.<br />
Spanmålsskör<strong>de</strong>n i distriktet var me<strong>de</strong>lmåttig.<br />
Enahanda är förhållan<strong>de</strong>t med vinskör<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> man fruktar ej tal att<br />
läggas upp.<br />
I Nantes rym<strong>de</strong> 2 norske sjömän <strong>från</strong> norskt fartyg <strong>och</strong> i Redon 3<br />
tyskar <strong>och</strong> en dansk <strong>från</strong> ett annat norskt fartyg; alla sex hafva gen<strong>om</strong>
7<br />
konsulatets <strong>om</strong>sorg blifvit arrestera<strong>de</strong> <strong>och</strong> återförda <strong>om</strong> bord på <strong>de</strong> respektira<br />
fartygen.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t är fullt tillfredsställan<strong>de</strong> i hela distriktet.<br />
Brüssel (Konsulatet) <strong>de</strong>n 24 januari 1887.<br />
(Åberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
A. Backman.<br />
Af svenska fartyg besökte 1 <strong>om</strong> 116 tons <strong>och</strong> af norska 3 <strong>om</strong> tillsammans<br />
415 tons distriktet.<br />
Hau<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättningen är någorlunda liflig, men förtjensten mycket ringa.<br />
Åkerbruket befinner sig fortfaran<strong>de</strong> i en tryckt belägenhet, <strong>och</strong> industrien drager<br />
sig endast fram gen<strong>om</strong> att trycka ned arbetslönerna. Arbetarne foga sig<br />
med motvilja häruti, <strong>och</strong> vi hafva allt emellanåt arbetsinställelser. Kapitalisterna<br />
hafva drabbats af räntekonverteringarna; statsskul<strong>de</strong>n har sålunda konverterats<br />
<strong>från</strong> 4 % till 3 1/2 sta<strong>de</strong>n Briissel har kunnat upptaga ett lån<br />
mot 3.27 V, amortering pà 90 <strong>år</strong> inberäknad.<br />
Man har gjort några försök med svenskt utsä<strong>de</strong>sfrö, <strong>och</strong> jag hoppas att<br />
<strong>de</strong>nna varas förträffliga egenskaper skola förmå <strong>de</strong> belgiske landtbrukarne att<br />
<strong>de</strong>rmed fortfara-<br />
G. Brugmann.<br />
Gibraltar <strong>de</strong>n 29 januari 1887.<br />
(Årsberättelse for <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 11 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,481 tons<br />
» utrikes ort » » 33 » 15,479 i<br />
> » > i barlast 2 » > 202 «<br />
Till » afgingo med last 40 » » 19,263 »<br />
» > » i barlast 5 » > 1,234 ><br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 30 norska » 11,268 »<br />
» utrikes ort i> » 130 » » 75,169 »<br />
» » » i barlast 20 » » 8,164 »<br />
Till Norge afgingo med last 22 > » 18,494 »<br />
» utrikes ort » » 132 » » 65,489 ><br />
» » » i barlast 25 » » 10,088 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 204 <strong>om</strong> 106,397<br />
tons, <strong>de</strong>raf 44 svenska <strong>om</strong> 19,960 <strong>och</strong> 160 norska <strong>om</strong> 86,437 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> 194 <strong>om</strong> 104,246 tons, <strong>de</strong>raf<br />
40 svenska <strong>om</strong> 19,263 <strong>och</strong> 154 norska <strong>om</strong> 84,983 tons.<br />
Hela antalet ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjor<strong>de</strong> 226, utvisan<strong>de</strong><br />
en minskning af 26 fartyg i jemförelse med <strong>år</strong> 1885.
8<br />
Af <strong>de</strong> svenska fartygen voro 27 ångfartyg <strong>om</strong> 15,371 tons <strong>och</strong> 19 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 4,431 tons; af <strong>de</strong> norska voro 163 ångfartyg <strong>om</strong> 89,187 tons <strong>och</strong><br />
17 segelfartyg <strong>om</strong> 5,414 tons.<br />
Från svenska hamnar ank<strong>om</strong>mo med svenska produkter 22 fartyg, <strong>de</strong>raf<br />
11 svenska, 2 norska <strong>och</strong> 9 utländska. Af <strong>de</strong>ssa lasta<strong>de</strong> 4 svenska, 1 norskt<br />
<strong>och</strong> 3 utländska, <strong>de</strong> öfriga fortsatte öster ut. De 4 svenska fartygen lossa<strong>de</strong><br />
547 S:t Petersb.-stds plankor, <strong>de</strong>raf <strong>om</strong>kring '/8 % hvita. Vid försäljning<br />
af hela laster betinga<strong>de</strong>s 43 frcs 50 cts à 50 frcs för röda <strong>och</strong> 33 frcs 50<br />
cts à 40 frcs för hvita; plankändar betaltes med '/, Pris -Do tre utländska<br />
fartygen lossa<strong>de</strong> 364 stds. Vid försäljning i <strong>de</strong>talj betaltes för röda 10 à<br />
14 doll, per tolft 14 fots, i större partier än 100 tolfter 10 à 13 doll.; for<br />
hvita 9 à 10 doll, i <strong>de</strong>talj <strong>och</strong> 8 à 9 doll, i parti. Plankändar betinga<strong>de</strong> 1/3<br />
Äfvenle<strong>de</strong>s lossa<strong>de</strong>s 75 spiror <strong>om</strong> 50 à 70 fots längd samt 5 à 9 tum pä<br />
midten; <strong>de</strong> sål<strong>de</strong>s för 6 à 6.50 doll, stycket.<br />
Ett norskt fartyg k<strong>om</strong> <strong>från</strong> Quebec <strong>och</strong> lossa<strong>de</strong> 15,580 st. plankor af<br />
olika längd samt 20 st. timmer. För röda betaltes i <strong>de</strong>talj 11'/2 doll., i parti<br />
10'/j doll.; för hvita resp. 10 <strong>och</strong> 9 doll.; for timmer betaltes 65 cts per<br />
kub.-fot.<br />
Importen af plankor var un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> vida större än platsen behöf<strong>de</strong>,<br />
<strong>och</strong> förrå<strong>de</strong>n äro för närvaran<strong>de</strong> mer än tillräckliga. Af öfriga svenska produkter<br />
antager jag att sprit k<strong>om</strong>mer att visa sig vara en god artikel för v<strong>år</strong><br />
marknad, <strong>och</strong> <strong>om</strong> några andra svenska <strong>och</strong> norska industrigrenar försökte utställa<br />
sina varor här, antager jag att åtminstone för några af <strong>de</strong>m en marknad<br />
skulle kunna beredas.<br />
Från norska hamnar hitk<strong>om</strong>mo med norska produkter 32 fartyg, <strong>de</strong>raf 30<br />
norska <strong>och</strong> 2 utländska; af <strong>de</strong>ssa fartyg lossa<strong>de</strong> 2 tillsammans 1,095 lådor fisk.<br />
<strong>de</strong> öfriga fortsatte öster ut. Hela införseln af norsk fisk uppgick till 2,020 cwt.<br />
Priset vexla<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mellan 5 <strong>och</strong> 6 1 /, doll, i <strong>de</strong>talj <strong>och</strong> mellan 4'/4 <strong>och</strong> 6 1 /,<br />
doll, i parti. Ingen fisk inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Island, Canada <strong>och</strong> franska hamnar.<br />
Tillgången af fisk är för närvaran<strong>de</strong> fullt tillräcklig.<br />
Madras <strong>de</strong>n 12 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
B. Culatto.<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg besökte endast 1 norskt <strong>om</strong> 991 tons distriktet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Rangoon (Britiska Birma) <strong>de</strong>n 13 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,494 tons<br />
Till » afgingo med last 2 » » 1,494 »<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo » 3 norska » 2,865 »<br />
v » i barlast 24 > » 22,417 »<br />
Till » afgingo med last 26 » » 24,487 »
9<br />
Han<strong>de</strong>ln var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et mycket otillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong> mycket<br />
litet lönan<strong>de</strong> på nästan alla <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n.<br />
Risskör<strong>de</strong>n var mycket rik, men olyckligtvis förstör<strong>de</strong>s qvaliteten till un<br />
stor <strong>de</strong>l gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t häftiga regnet i början af februari. Prisen höllo sig fasta<br />
hela <strong>år</strong>et <strong>och</strong> s<strong>om</strong> varans vär<strong>de</strong> föll betydligt i Europa, hufvudsakligen till följd<br />
af <strong>de</strong>n dåliga qvaliteten, ledo antingen köpmännen här eller köparne i Europa<br />
stora förluster. Till följd häraf utför<strong>de</strong>s mycket litet ris till Europa un<strong>de</strong>r<br />
senare hälften af aret. Felslagen skörd i Kantondistriktet i Kina vålla<strong>de</strong> liflig<br />
efterfrågan här på nämnda plats <strong>och</strong> på Singapore.<br />
Risutförseln till Europa utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
frän Rangoon 311,000 tons 329,000 tons 363,000 tons<br />
) Bassein 158,000 » 180,000 » 118,000 »<br />
» Akyab 117,000 » 105,000 » 87,000 »<br />
» Moulmoin ... 47,000 » 45,000 » 37,000 »<br />
Summa 633.000 tons 659.000 tons 605,000 tons<br />
Utförseln till Amerika, Indien, Kina <strong>och</strong> andra län<strong>de</strong>r utgjor<strong>de</strong> 399,000<br />
toDS mot 323,000 tons <strong>år</strong> 1885.<br />
Det tryckta läge hvari skeppsbyggnadsindustrien i Europa befann sig gjor<strong>de</strong><br />
att efterfrågan på teakträ var mycket obetydlig <strong>och</strong> prisen låga intill på senasto<br />
ti<strong>de</strong>n då markna<strong>de</strong>n till följd af aftagan<strong>de</strong> förråd visa<strong>de</strong> mera lifaktighet.<br />
Det tryck s<strong>om</strong> hvilat en lång tid öfver skeppsfarten var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
an tyngre än förut, <strong>och</strong> frakterna sjönko mycket lågt. T början befrakta<strong>de</strong>s<br />
ångfartyg efter 40 à 35 sh. <strong>och</strong> segelfartyg efter 35 à 30 sh. per ton, men<br />
i februari <strong>och</strong> mars folio frakterna till <strong>om</strong>kring 30 sh. för ångfartyg <strong>och</strong> 25<br />
sh. för segelfartyg. Utsigterna för <strong>de</strong>t nya <strong>år</strong>et äro något mera lofvan<strong>de</strong>. enär<br />
tillgången på lediga fartyg i orienten icke är mycket stor.<br />
Införseln af europeiska varor var mycket ringa un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et, hufvudsakligen<br />
beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n oro s<strong>om</strong> råd<strong>de</strong> i öfre Biruia. Lugnet återvän<strong>de</strong>r<br />
dock nu i nämnda land <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n tager så småning<strong>om</strong> upp sig.<br />
A. Barckhausen.<br />
Hamilton (Bermudasöarna) <strong>de</strong>n 13 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> distriktet. Af norska fartyg<br />
besökte 7 <strong>om</strong> 3,129 tons distriktet.<br />
J. A. Conyera.
10<br />
Pointe-à-Pitre (Gua<strong>de</strong>loupe) <strong>de</strong>n 12 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 6 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 2,180<br />
tons.<br />
E. Dumoulin.<br />
Livorno <strong>de</strong>n 28 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 821 tons<br />
» utrikes ort » » 8 » > 6,801 »<br />
> » ank<strong>om</strong> i barlast 1 » « 188 »<br />
Till » afgiugo med last 9 » > 6,209 »<br />
> » » i barlast 8 B > 821 )<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 3 norska >> 1,185 »<br />
» utrikes ort » 18 » » 9,868 »<br />
» > » i barlast 3 » » 1,167 »<br />
Till > afgingo med last 18 » » 10,055 »<br />
> > i barlast 6 » » 2.157 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 32 <strong>om</strong> 17,955<br />
tons, <strong>de</strong>raf 11 svenska <strong>om</strong> 6,902 ocb 21 norska <strong>om</strong> 11.053 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 27 <strong>om</strong> 16.324 tons. <strong>de</strong>raf<br />
9 svenska <strong>om</strong> 6,269 <strong>och</strong> 18 norska <strong>om</strong> 10,055 tons.<br />
Frakterna hafva icke varit lönau<strong>de</strong>: <strong>de</strong> flesta segelfartygen liafva gått till<br />
saltplatserna, ängfartygen hafva funnit sysselsättning gen<strong>om</strong> att i olika Medolhafshamnar<br />
lasta varor till Östersjön.<br />
Han<strong>de</strong>ln mellan Sverige <strong>och</strong> distriktet har beklagligtvis icke varit liflig<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en. Från Sverige inför<strong>de</strong>s till Livorno un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1880 med<br />
1 norskt <strong>och</strong> 2 främman<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong>kring 3,300 tolfter 3X9X14: fots plankor;<br />
i <strong>de</strong>talj betaltes för såga<strong>de</strong> 60 lire <strong>och</strong> för huggna 58 lire per tolft. Till Civita<br />
Vecchia inför<strong>de</strong>s med 3 svenska fartyg <strong>om</strong>kring 2.126 tolfter plankor af olika<br />
dimensioner: för furuplankor betaltes 60 '/s lire per tolft. Granplankor kunna<br />
icke säljas här. Ingen införsel af bjelkar eg<strong>de</strong> rum un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et; af <strong>de</strong>n behållning<br />
s<strong>om</strong> fanns <strong>från</strong> 1885 sål<strong>de</strong>s en <strong>de</strong>l för 60 à 62 lire per tusen meter.<br />
Till Civita Vecchia inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige 38 tons ståugjern till ett vär<strong>de</strong><br />
af <strong>om</strong>kring 9,000 lire.<br />
Ingen direkt införsel af beck <strong>och</strong> tjära eg<strong>de</strong> rum frän Sverige, men <strong>från</strong><br />
Archangel inför<strong>de</strong>s 1,000 tunnor beck <strong>och</strong> <strong>från</strong> Jacobstad 600 tunnor tjära.<br />
Priset notera<strong>de</strong>s i me<strong>de</strong>ltal 17 lire per 100 kgr. beck <strong>och</strong> 33 lire per full<br />
tunna för tjära. Från Hamburg inför<strong>de</strong>s några små partier tjära, antagligen<br />
svensk vara.<br />
Han<strong>de</strong>ln med Norge var afven mycket obetydlig. Ingen direkt införsel af<br />
rundfisk eg<strong>de</strong> rum <strong>från</strong> Norge, men markna<strong>de</strong>n försågs via Hull <strong>och</strong> Hamburg
11<br />
samt <strong>från</strong> Genua <strong>och</strong> Neapel med <strong>om</strong>kring C,000 vog eller 100,000 kgr. I<br />
början var ingen efterfrågan, men småning<strong>om</strong> blef <strong>de</strong>n lifligare, <strong>och</strong> priset steg<br />
<strong>från</strong> 65 lire till 75 lire per 100 kgr. Af norsk klippfisk ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Neapel<br />
<strong>och</strong> Genua <strong>om</strong>kring 100,000 kgr.; priset var 45 lire per 100 kgr. cif.<br />
Till Civita Vecchia ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Norge 4 laster klippfisk (<strong>om</strong>kring 274,000<br />
kgr.) <strong>och</strong> 2 laster plankor <strong>och</strong> arbetadt trä. Klippfisken sål<strong>de</strong>s for 40 lire<br />
per 100 kgr.<br />
Harald Stub.<br />
Genua <strong>de</strong>n 25 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 12 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,557 tons<br />
» utrikes ort » >> 4 « - 1,635 »<br />
Till > afgingo 5 » 1,590<br />
» » > i barlast 11 >> 3,602 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 25 norska 8,977 »<br />
» utrikes ort > 42 > • 24,890 »<br />
Till » afgingo 8 » 3,08:3 »<br />
> » > i barlast 59 » 30.784 »<br />
Bruttobeloppet af insegla<strong>de</strong> frakter utgjor<strong>de</strong> för svenska fartyg 168.300<br />
lire <strong>och</strong> för norska fartyg 676.040 lire.<br />
Det tor<strong>de</strong> böra anmärkas att flera norska ångare voro befrakta<strong>de</strong> per månad<br />
<strong>och</strong> gjor<strong>de</strong> flera turer hit.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s med 13 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 3.843 tons<br />
1,702 standards plankor. 444 tons gamla jernvägsskenor <strong>och</strong> 265 tons arbetadt<br />
jern.<br />
Konjunkturerna för jern <strong>och</strong> trä voro förli<strong>de</strong>t är sämre än någonsin till<br />
följd af <strong>de</strong>t fortgåen<strong>de</strong> prisfallet på jern i Tyskland <strong>och</strong> på trä i Nord-Amerika.<br />
Kj heller synas några tecken till en förändring i <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Från Norge inför<strong>de</strong>s med 25 norska fartyg <strong>om</strong> 8.977 tons <strong>och</strong> 3 främman<strong>de</strong><br />
fartyg <strong>om</strong> 476 tons 2.841.200 kgr. torrfisk, 1,313,555 kgr. klippfisk,<br />
368 tunnor fiskolja <strong>och</strong> 285 tunnor sill. Införseln af torrfisk var mindre än<br />
<strong>år</strong> 1885. men af klippfisk <strong>de</strong>remot betydligt större.<br />
För torrfisk stå prisen något lägre än vid förra <strong>år</strong>ets slut. <strong>de</strong> noteras<br />
60—65 à 80—84 lire per 100 kgr. allt efter varans beskaffenhet; för klippfisk<br />
noteras 52—55 lire per 100 kgr. newfoundländsk vara, 47—48 lire för<br />
norsk, 40 — 42 lire för Labrador o. s. v. För sekunda 3X9 svenska furuplankor<br />
kan man ej p<strong>år</strong>äkna mera än 230 — 240 lire per std cif i italiensk<br />
vestkusthamn.<br />
Skör<strong>de</strong>n var tillfredsställan<strong>de</strong> i distriktet, likale<strong>de</strong>s helsotillstån<strong>de</strong>t intill i<br />
november, då koleran uppträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r en kortare tid.<br />
Kursen à-vista på London Ur 25.57. på Paris 100.7 5<br />
Mowinckel.
12<br />
R<strong>om</strong> (Konsulatet) <strong>de</strong>n 2 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
De i mine Aarsberetninger af 2 Marts 1885 og 86 <strong>om</strong>talte store Byggeforetagen<strong>de</strong>r<br />
her i Sta<strong>de</strong>n vedvare stadig, men <strong>de</strong> af mig udförligt fremstille<strong>de</strong><br />
Midler til at gjöre disse af Interesse for <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Industri synes<br />
ikke att være blevene paa-agte<strong>de</strong>. Jeg maa imidlertid fasthol<strong>de</strong> hvad jeg <strong>de</strong>r<strong>om</strong><br />
tidligere har udtalt; nogen an<strong>de</strong>n Vei til et praktisk Resultats Opnaaelse la<strong>de</strong>r<br />
sig ikke angive.<br />
Den herværen<strong>de</strong> Kunstnerkoloni har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ikke havt nogen<br />
ny Tilgang. Hjemvendte ere Billedhuggeren E. Brambeck, Arehitecterne I. G.<br />
Clason og A. Lin<strong>de</strong>gren samt Malerin<strong>de</strong>n Prk Ribbing. S<strong>om</strong> Föige af <strong>de</strong>n<br />
Forandring, <strong>de</strong>r, ved <strong>de</strong> internationale Reiserouters store Udvi<strong>de</strong>lse lidt efter<br />
lidt er indtraadt i Varighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> Reisen<strong>de</strong>s Ophold her, undla<strong>de</strong> nu mange<br />
af disse, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>res ofte meget korte Forbliven her i Sta<strong>de</strong>n, at besöge <strong>de</strong>n<br />
af <strong>de</strong>t kongelige Kunstaca<strong>de</strong>mi un<strong>de</strong>rstøtte<strong>de</strong> Kunstnerforening her, og <strong>de</strong>nne<br />
har saale<strong>de</strong>s været nödt til at skaffe sig et billigere og mindre Locale. Derved<br />
vil imidlertid antagelig opnaaes, at Foreningen mere end i <strong>de</strong> sidste Aar har<br />
været Tilfæl<strong>de</strong>, bliver et Hjem for <strong>de</strong> her stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> og bosatte Kunstnere,<br />
til hvilke jo ogsaa Aca<strong>de</strong>miets Un<strong>de</strong>rstottelse er bestemt.<br />
Konsulatets Assistance har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været sögt i meget bety<strong>de</strong>lig<br />
Udstrækning.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har for R<strong>om</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stadig været tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
C. A. Myhlenphort.<br />
Tripoli (regentskapet Tripolis) <strong>de</strong>n 3 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 3 norska fartyg <strong>om</strong> 1,567 tons. Någon<br />
direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> distriktet eg<strong>de</strong> icke<br />
rum un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Drummond Hay.<br />
Hannover <strong>de</strong>n 31 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Den allmänna ekon<strong>om</strong>iska ställningen var vid <strong>år</strong>ets början ganska dålig.<br />
Ända sedan <strong>år</strong> 1882 ha<strong>de</strong> näringarnas tillbakagåen<strong>de</strong> fortfarit in<strong>om</strong> nästan alla<br />
kulturstater utan afbrott. Un<strong>de</strong>r första hälften af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ställ<strong>de</strong> sig förhål<br />
lan<strong>de</strong>t mellan produktion <strong>och</strong> efterfrågan, mellan prisen på råvaran <strong>och</strong> på
13<br />
fabrikatet än ogynsammare än förut: mänga fabriker inatäl<strong>de</strong> helt <strong>och</strong> bällot<br />
sin verksamhet, andra inskränkte <strong>de</strong>n betydligt. I <strong>de</strong>tta tryckta läge låg emellertid<br />
ett frö till förbättring. Man insåg vigten af att göra slut på <strong>de</strong>n ohejda<strong>de</strong><br />
konkurrensen. Aftal ingingos först <strong>och</strong> främst för att ordna produktionen<br />
<strong>och</strong> ställa <strong>de</strong>n i förhållan<strong>de</strong> till konsumtionen, men sedan äfven för att hjelpa<br />
upp prisen. Exemplet härtill var gifvet i Amerika; <strong>de</strong>r ha<strong>de</strong> redan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1885 en rörelse börjat in<strong>om</strong> industrien, hvilken icke blef utan inverkan på<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong> industrien i Europa. Snart visa<strong>de</strong> sig tecken till att <strong>de</strong>n nedåtgåen<strong>de</strong><br />
rörelsen k<strong>om</strong>mit till eu vändpunkt. Det visa<strong>de</strong> sig att man på många<br />
<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n vant sig vid att, i förhoppning på alltjemt fallan<strong>de</strong> pris, endast förse<br />
sig med hvad s<strong>om</strong> erfordra<strong>de</strong>s för fyllan<strong>de</strong> af ögonblickets behof. Då nu prisfallet<br />
upphör<strong>de</strong> voro förrå<strong>de</strong>n t<strong>om</strong>ma, <strong>och</strong> köpmännen måste, <strong>om</strong> <strong>de</strong> ej ville<br />
utsätta sig för förluster i följd af en prisstegring, skyndsamt söka fylla sina<br />
förråd. På sådant sätt inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft en påtaglig prisförbättring<br />
för flera artiklar. Sålunda steg t. ex. skotskt tackjern <strong>från</strong> 38.6 sh.<br />
till 43.7 sh., stålskenor <strong>från</strong> 75 sh. till 85 sh., kaffe <strong>från</strong> 57 1/2, sh. till 76<br />
sh.. silke <strong>från</strong> 12 £ till 15 £. ull <strong>från</strong> 10 £ till 12 £ o. s. v.<br />
Trots fruktan för politiska förvecklingar <strong>och</strong> trots <strong>de</strong> ständiga <strong>och</strong> plötsliga<br />
kursvexlingarna var <strong>år</strong>et ganska gynsamt för <strong>de</strong> stora börsaffärerna <strong>och</strong><br />
<strong>om</strong>sättningen uppnåd<strong>de</strong> en höjd <strong>de</strong>n ej haft på flera <strong>år</strong>. Det billiga priset på<br />
penningar har bland annat medfört att man fortskridit med <strong>de</strong> redan förut påbörja<strong>de</strong><br />
stora konverteringarna. Det var nästan endast för jernvägspapper s<strong>om</strong><br />
<strong>år</strong>et stäl<strong>de</strong> sig oför<strong>de</strong>laktigt, beroen<strong>de</strong> på att jernvägarnes ink<strong>om</strong>ster ledo gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> trafiken.<br />
Spanmålsmarkna<strong>de</strong>n förhöll sig mycket stilla förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, <strong>och</strong> rör<strong>de</strong> sig<br />
prisvexlingarna in<strong>om</strong> trängre gränser än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Vid <strong>år</strong>ets slut ha<strong>de</strong><br />
prisen en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns. Frankrikes hveteskörd var mycket mindre än <strong>år</strong>et<br />
förut, samma var förhållan<strong>de</strong>t med kornskör<strong>de</strong>n; af råg var skör<strong>de</strong>n bättre, af<br />
hafre åtminstone lika bra. Med hänsyn till befintliga förråd tor<strong>de</strong> Frankrikes<br />
införselsbehof kunna uppskattas till 18 millioner quarters hvcte <strong>och</strong> 1'/, à 2<br />
millioner quarters korn <strong>och</strong> malt. Rysslands hveteskörd beräknas gifva ett öfverskott<br />
af 2'/a millioner tschetwerts. hvilket är mycket mindre än föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. I Amerika beräknas hveteskör<strong>de</strong>n till 470 mill, bushels oeh öfverskottet<br />
till 90 mill. Italiens hveteskörd utgjor<strong>de</strong> 54 mill, hektoliter, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta land<br />
tor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s icke behöfva importera något eller endast litet hvete. Tysklands<br />
skörd möjliggör en minskning i importen af <strong>om</strong>kring 3—5 mill, quarters.<br />
Schweiz, Belgien, Holland <strong>och</strong> Spanien <strong>de</strong>remot behöfva alla importera mera<br />
Un föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Indien beräknas hafva mer än en million »tonnen» hvete att<br />
exportera <strong>1886</strong>—1887: Englands importbehof af hvete beräknas till 25 mill,<br />
centner. Österrike-Ungern beräknas kunna exportera 2 mill, hektl. hvete, 4<br />
mill, hektl. korn <strong>och</strong> 1 mill, hektl. hafre.<br />
I <strong>de</strong>cember <strong>1886</strong> voro 374 hvitbetssockerfabriker i gång in<strong>om</strong> tyska tull<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t;<br />
<strong>de</strong> ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n augusti—<strong>de</strong>cember skattat för 74,840,014 dubbelcentner<br />
mot 65,613,852 samma period <strong>år</strong> 1885. Prisnoteringarna för råsocker<br />
på Braunschweig-sockermarkna<strong>de</strong>n voro januari 24 à 227ä mark, februari<br />
till maj 22'/, à 20 mark <strong>och</strong> juni till <strong>de</strong>cember 19 1 /, à 18'/4 a 19'/,<br />
mark.<br />
Ink<strong>om</strong>sten af bränviusskatten visar för <strong>de</strong> tre måna<strong>de</strong>rna augusti—oktober<br />
<strong>1886</strong> en minskning af 2,371,449 mark i jemförelse med samma måna<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1885; för hela <strong>år</strong>et räknadt ty<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta på minskad produktion af 14'/8 mill,<br />
liter. Kan produktionen fortfaran<strong>de</strong> inskränkas på samma sätt. tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t icke<br />
kunna blifva utan inverkan på priset.
14<br />
Ull<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n var mycket tryckt un<strong>de</strong>r första qvartalet af <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, men<br />
un<strong>de</strong>r andni <strong>och</strong> tredje qvartalet steg priset först med 20—25 %, sedan med<br />
50—60 %; en stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>nna prisstegring gick dock tillbaka on<strong>de</strong>r fjer<strong>de</strong><br />
qvartalet.<br />
I förra <strong>år</strong>ets berättelse anför<strong>de</strong> jag att, oaktadt <strong>de</strong>n höjda trätullen, Hannover,<br />
Nordtyskland, Rhenprovinsen <strong>och</strong> Sydtyskland fortfaran<strong>de</strong> voro tvungna<br />
att taga <strong>de</strong> bättre qvaliteterna brä<strong>de</strong>r äfvens<strong>om</strong> s. k. snickerivirke <strong>från</strong> Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge, hvaremot andra sorter icke längre importera<strong>de</strong>s utan togos af <strong>de</strong>n<br />
inhemska produktionen. Nu kan jag tillfoga att ej blott <strong>de</strong> bättre qvaliteterna<br />
utan äfven andra trävaror införas <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, enär <strong>de</strong>t visat sig<br />
att <strong>de</strong>ssa varor bearbetas på ett bättre sätt i nämnda län<strong>de</strong>r än här.<br />
Spinnerierna gingo i allmänhet med förlust, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> fabriker <strong>de</strong>r<br />
spinneri <strong>och</strong> väfveri förenats gingo något bättre.<br />
För Hannovers gummiindustri var <strong>år</strong>et mycket gynsamt; ett aktiebolag,<br />
s<strong>om</strong> <strong>år</strong>en 1884 <strong>och</strong> 1885 gifvit 27 ,%', gaf äfven <strong>de</strong>nna höga ut<strong>de</strong>lning <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
Jern- <strong>och</strong> stålindustrien led hela förra <strong>år</strong>et af öfverproduktionen, men nu<br />
hoppas man på bättre ti<strong>de</strong>r för <strong>de</strong>nna industri.<br />
Om man blott lyckas bevara fre<strong>de</strong>n hoppas man på att <strong>de</strong>n förbättring<br />
s<strong>om</strong> redan i viss mån inträdt i Amerika äfven så småning<strong>om</strong> skall göra sig<br />
bemärkt in<strong>om</strong> flera industrigrenar i Tyskland, ock tor<strong>de</strong> åtskilliga tecken tyda<br />
på <strong>de</strong>t berättiga<strong>de</strong> i <strong>de</strong>ssa forhoppningar.<br />
Stuttgart <strong>de</strong>n 27 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för 1883.)<br />
Bernhard Caspar.<br />
Tysklands industri har, med anledning af <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> inhemska konsumtionen,<br />
sökt att skaffa sig nya afsättnings<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n. De försök s<strong>om</strong> gjorts i <strong>de</strong>n<br />
vägen hafva dock hittills icke krönts med framgång. De län<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> hittills<br />
erbjudit en marknad för tyska produkter hafva minskat sin förbrukning. För<br />
att en förbättring skall inträda fordras en förminskad produktion <strong>och</strong> stadga<strong>de</strong><br />
pris.<br />
Olycksfallsförsäkringen har redan visat sig öfverträffa <strong>de</strong> förväntningar man<br />
gjor<strong>de</strong> sig. Deremot har icke sjukförsäkringen gifvit något tillfredsställan<strong>de</strong><br />
resultat. Arbetarne <strong>och</strong> än mera arbeterskorna betala ogerna sina bidrag <strong>och</strong><br />
finna sjukbidragen för små; man har <strong>de</strong>rjemte funnit att antalet anmälda sjukd<strong>om</strong>sfall<br />
är vida större än <strong>de</strong>t var före <strong>de</strong>n nya lagen <strong>och</strong> <strong>de</strong>t så mycket, att<br />
man måste misstänka låtsa<strong>de</strong> sjukd<strong>om</strong>ar i många fall.<br />
Frågan <strong>om</strong> söndagsarbetet har diskuterats mycket, men man har ännu ej<br />
k<strong>om</strong>mit till en gemensam lagstiftning.<br />
Från flera <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrar hafva framställningar gjorts <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> af gesäll-<br />
<strong>och</strong> mästareprof.<br />
Den prisstegring, s<strong>om</strong> spekulanterna i spanmål <strong>och</strong> mjöl vänta<strong>de</strong> sig, har<br />
icke inträdt; <strong>om</strong>sättningen har minskats <strong>och</strong> konsumenterna hafva inskränkt sig<br />
till att förse sig med <strong>de</strong>t nödvändiga.<br />
För tillverkningen af råsoeker har ställningen förbättrats något, men <strong>de</strong>n<br />
fortfar likväl att vara ganska kritisk. Tillverkningen af tyskt hvitbetssocker
15<br />
uppgick un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t senaste tillverknings<strong>år</strong>et till 16,500,000 quintaler eller<br />
7.000,000 mindre än <strong>år</strong> 1884.<br />
Prisfallet för jernvaror förskrifver sig <strong>från</strong> 1880 <strong>och</strong> fortfar alltjemt, men<br />
konsumtionen tyckes långsamt ökas.<br />
Konsumtionen af b<strong>om</strong>ull har icke ökats, <strong>och</strong> nyheten <strong>om</strong> en riklig skörd<br />
i Amerika har förorsakat ett starkare prisfall än man sett på 34 <strong>år</strong>. Spinnerierna<br />
hafva ej kunnat tillgodogöra sig <strong>de</strong> låga prisen på råvaran, ty markna<strong>de</strong>n<br />
var redan öfverfull af <strong>de</strong>ras produkter.<br />
För tyska yllevaror hafva affärerna minskats månad för månad, oeh prisfallet<br />
har oafbrutct fortgått. Ylleindustrien befinner sig allt sedan 1884 i<br />
en kris.<br />
Resultatet af börsaffärerna har varit mycket oför<strong>de</strong>laktigt, beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t<br />
fortgåen<strong>de</strong> prisfallet på råvarorna, bristan<strong>de</strong> företagsamhet, minskad efterfrågan<br />
på kapital, sjunkan<strong>de</strong> penningepris, fruktan för politiska vexlingar, farhågor<br />
för koleran äfvens<strong>om</strong> för börsskatten.<br />
Adolph Fe<strong>de</strong>rer.<br />
Fiume <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember <strong>1886</strong>.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 4 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,340 tons <strong>och</strong> af<br />
10 norska <strong>om</strong> 4,584 tons.<br />
Ångfartygen s<strong>om</strong> besökt hamnen hafva i allmänhet fått spanmålsfrakter<br />
<strong>och</strong> segelfartygen hafva fått hvarjehanda varor, men frakterna hafva varit sä<br />
låga, att <strong>de</strong> knappast täckt kostna<strong>de</strong>rna, Arbetena på hamnar <strong>och</strong> magasin<br />
fortgå regelbun<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> regeringen uppför hvarje <strong>år</strong> 800,000 gul<strong>de</strong>n i budgeten.<br />
Düsseldorf <strong>de</strong>n 27 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
A. F. Luppis.<br />
Det gångna <strong>år</strong>et var för <strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> yrkesidkan<strong>de</strong> nästan lika otillfredsställan<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong>.<br />
Prisen å <strong>de</strong> hufvudsakligaste råvarorna <strong>och</strong> andra artiklar voro till en<br />
början antingen alltjemt i nedgåen<strong>de</strong> eller stodo på samma låga ståndpunkt, så<br />
att inskränkning af verksamheten in<strong>om</strong> olika affärsgrenar måste ega rum. Och<br />
likväl hafva, trots <strong>de</strong>t allt annat än glädjan<strong>de</strong> läge i hvilket industrien befann<br />
sig, nya fabriker <strong>och</strong> ny täfian uppstått <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s, oaktadt <strong>de</strong> nyss nämnda<br />
inskränkningarna, storleken af tillverkningarna varit <strong>de</strong>n samma, ja kanske utvidgats.<br />
På hösten inträd<strong>de</strong> ändtligen en betydan<strong>de</strong> förbättring in<strong>om</strong> affärsverl<strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> redan förut gjort sig märkbar för kaffe, ull, jern oeh stål, hvars<br />
pris åtgjord t stego. Dessa drogo äfven <strong>de</strong> andra <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svarorna med sig, <strong>och</strong>
16<br />
Rale<strong>de</strong>s blef <strong>de</strong>t ett faktum att, oaktadt prisfallet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n öfriga <strong>de</strong>len af<br />
<strong>år</strong>et, mot slutet af <strong>de</strong>tsamma hufvudartiklarna in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong> industrien i<br />
sina pris stodo lika högt eller högre än vid början af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> en fastare<br />
tillit gjor<strong>de</strong> sig gällan<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> pris s<strong>om</strong> stodo högre kunna nämnas <strong>de</strong> å jern, tenn, linolja, b<strong>om</strong>olja,<br />
b<strong>om</strong>ull, all, kaffe <strong>och</strong> hvete; lika högt bly, rofolja, råg, petroleum samt<br />
stål- <strong>och</strong> jernmanufakturvaror: lägre stodo <strong>de</strong>remot socker, koppar, zink <strong>och</strong><br />
chilisalpeter.<br />
Egarne af kolgrufvorna in<strong>om</strong> distriktet syntes kunna glädja sig åt en <strong>om</strong><br />
också långsamt inträdan<strong>de</strong> förbättring <strong>och</strong> vänta<strong>de</strong> med afslutan<strong>de</strong> af kontrakt<br />
på längre leveranstid, då <strong>de</strong> hoppa<strong>de</strong>s kunna räkna på högre pris med anledning<br />
af industriverkens växan<strong>de</strong> behof af kol <strong>och</strong> koks.<br />
För öfrigt kan man säga att affärs<strong>år</strong>et <strong>1886</strong> slutar med stigan<strong>de</strong> pris <strong>och</strong><br />
något bättre utsigtcr för k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>om</strong> också en <strong>och</strong> annan industrigren,<br />
sås<strong>om</strong> b<strong>om</strong>ullsspinnerierna, visar ett sämre resultat än någonsin.<br />
Sås<strong>om</strong> särskildt af vigt är att nämna <strong>de</strong> på nästan alla <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n af tysk<br />
fabrikation åvägabragta sammanslutningar <strong>och</strong> öfverensk<strong>om</strong>melser till förbättring<br />
af affärernas läge <strong>och</strong> höjning af prisen.<br />
De nya tnllagarna hafva åstadk<strong>om</strong>mit åtskilliga förändringar in<strong>om</strong> distriktets<br />
träimport <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Ända till oktober 1879, då trä blef belagdt med tull, k<strong>om</strong>mo blott fåtaliga<br />
laster furuträ till Rhen, <strong>och</strong> bestod <strong>de</strong>n skandinaviska importen hufvudgakligen<br />
af norska hyfvelvaror. I anledning af <strong>de</strong>n höga tullen <strong>om</strong>öjliggjor<strong>de</strong>s<br />
införseln af <strong>de</strong> sistnämnda, <strong>och</strong> sedan 1879 blifva endast dörrar i mindre qvantiteter<br />
införda. Den här varan<strong>de</strong> industrien la<strong>de</strong> sig på förfärdigan<strong>de</strong>t af hyfla<strong>de</strong><br />
varor, för hvilket ändamål <strong>de</strong> erfor<strong>de</strong>rliga maskinerna nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
togos <strong>från</strong> Kristiania. Till följd af gamla affärsförbin<strong>de</strong>lser med Norge förskrefs<br />
materialet för hyfvelvaror, »battens» <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>, men man föredrog<br />
likväl snart <strong>de</strong>n skarpkanta<strong>de</strong> svenska varan — företrä<strong>de</strong>svis <strong>från</strong> Sundsvall.<br />
Rhenprovinsens import af <strong>de</strong>nna vara belöper sig till ungefär 20,000 —<br />
25,000 standards (granträ till hyfvelvara) <strong>och</strong> blott 500—1,000 standards furuträ<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> några hundra standards annat trä <strong>från</strong> Norge (tullen <strong>de</strong>rpå<br />
utgör 30 % af priset fritt <strong>om</strong> bord).<br />
1885 <strong>år</strong>s tullförhöjning har ej haft något inflytan<strong>de</strong> på distriktets trä<strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
med Sverige.<br />
Den svenska trä<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med Rhenprovinsen anses sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> i stånd<br />
att betydligt utveckla sig, så mycket mer s<strong>om</strong> alltjemt nya hyfvelfabriker projekteras<br />
<strong>och</strong> anläggas.<br />
Vid något så när normala affärsförhållan<strong>de</strong>n bör in<strong>om</strong> få <strong>år</strong> importen kunna<br />
utvidgas till 40,000 standards.<br />
Importen af svensk granit var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistlidna <strong>år</strong>et mindre än un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong>, då till följd af leveranser till Kölnerd<strong>om</strong>en, särskildt un<strong>de</strong>r 1885,<br />
mera betydan<strong>de</strong> qvantiteter inför<strong>de</strong>s.<br />
Mot slutet af förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gjor<strong>de</strong> sig in<strong>om</strong> jerngrafsindustrien i sydliga<br />
Westfalen en måttlig prisstegring å råjern <strong>och</strong> halffärdiga jernfabrikat märkbar.<br />
Och trod<strong>de</strong> man sig kunna hoppas på varaktigheten af <strong>de</strong>n så länge efterlängta<strong>de</strong><br />
förbättringen in<strong>om</strong> en industrigren, s<strong>om</strong> sedan flera <strong>år</strong> legat nere. En<br />
allt för rask höjning af försäljningsprisen kun<strong>de</strong> lätt åstadk<strong>om</strong>ma ett återfall<br />
<strong>och</strong> en förhöjning af ända till 40 %, s<strong>om</strong> af flere bergverksegare åstadk<strong>om</strong>mits,<br />
visar <strong>de</strong>t berättiga<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna farhåga. Då just för nämda distrikt en stadigvaran<strong>de</strong><br />
förbättring vore ytterst välgöran<strong>de</strong>, så måste äfven framhållas, att <strong>de</strong><br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa åtgär<strong>de</strong>r till prisens hastiga stegring låta sina sv<strong>år</strong>aste medtäflare,
17<br />
»Luxemburgische, Thoinas-Roheisen Betrieb-Vereinigung», s<strong>om</strong> fasthållit vid en<br />
allt igen<strong>om</strong> måttlig prisförhöjning, draga största nytta <strong>de</strong>raf. Ett sv<strong>år</strong>t afbräck<br />
i sin afsättning af räjern hafva Siegenerjernverken redan lidit gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t så<br />
kalla<strong>de</strong> Th<strong>om</strong>as flussjern, hvilket föres i markna<strong>de</strong>n af nyssnämnda Luxemburgerbolag.<br />
Äfven fabrikationen af finbleck, s<strong>om</strong> förr nästan uteslutan<strong>de</strong> tillhör<strong>de</strong><br />
Siegerlan<strong>de</strong>t, k<strong>om</strong>mer möjligen gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n hastiga prisförhöjningen att ligga un<strong>de</strong>r<br />
i täflan med <strong>de</strong> märkiska finbleckvalsverken, hvilka till stor <strong>de</strong>l inrättats<br />
för användan<strong>de</strong>t af flussjern.<br />
Den hastiga stegringen af priset å råjern i synnerhet i Siegerlan<strong>de</strong>t kun<strong>de</strong><br />
för höjan<strong>de</strong>t af stångjernsaffärerna betecknas sås<strong>om</strong> ogynsam. Det grundpris,<br />
till hvilket man måste k<strong>om</strong>ma, för att i någon mån räkna på förtjenst, ha<strong>de</strong><br />
man ej uppnått. I särskilda fall <strong>och</strong> vid mindre partier erhölls dock ett sig<br />
<strong>de</strong>rtill närman<strong>de</strong> pris. Jernverken hafva för <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong> 1887<br />
tillräckligt arbete, <strong>och</strong> då längre fram på v<strong>år</strong>en vid skeppsfartens öppnan<strong>de</strong><br />
större beställningar k<strong>om</strong>ma till utföran<strong>de</strong> <strong>och</strong> äfven in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t efterfrågan å<br />
stangjern vid <strong>de</strong>n ti<strong>de</strong>n brukar vara större än eljest, så väutas en lifligare rörelse<br />
in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna bransch. Prisen ä stangjern hafva likale<strong>de</strong>s varit tryckta,<br />
<strong>om</strong> en mer betydan<strong>de</strong> förhöjning af <strong>de</strong>samma kan ernås, beror på <strong>de</strong> öfriga<br />
jernverkens hållning gent emot <strong>de</strong>n allmänna prisförbättringen.<br />
För olika sorter formjern, sås<strong>om</strong> L-jern <strong>och</strong> T-jern, gäller <strong>de</strong>t samma s<strong>om</strong><br />
för stangjern.<br />
Efterfrågan å jerntråd har äfven stigit, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>tta af bety<strong>de</strong>nhet för<br />
hela jern- <strong>och</strong> stålmarkna<strong>de</strong>n. Prisen härå hafva varit vexlan<strong>de</strong>.<br />
Äfven å skenor <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rläggsstänger (= Eisenschwellen) ha<strong>de</strong> <strong>från</strong> jernvägsstyrelserna<br />
stora beställningar ingått, synnerligan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista måna<strong>de</strong>r.<br />
Härtill k<strong>om</strong>mo or<strong>de</strong>r å axlar <strong>och</strong> hjul för lok<strong>om</strong>otiv <strong>och</strong> vagnar, hvilket allt<br />
framkalla<strong>de</strong> en lifligare verksamhet. Då äfven till utlan<strong>de</strong>t gått en mängd uppdrag<br />
å nämnda jernarbeten kunna bättre pris väntas.<br />
Den fortfaran<strong>de</strong> förbättring, s<strong>om</strong> gjort sig märkbar in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n engelska<br />
spinneriindustrien <strong>och</strong> <strong>de</strong>nnas betydan<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättning af b<strong>om</strong>ull, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
förflutna <strong>år</strong>et höjt b<strong>om</strong>ullsprisen, i synnerhet för <strong>de</strong> amerikanska märkena.<br />
Härtill har också i hög grad bidragit <strong>de</strong>n större uppmärksamhet, s<strong>om</strong> egnas <strong>de</strong>t<br />
minska<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>, till hvilket man uppskattar <strong>de</strong>n amerikanska skör<strong>de</strong>n. Vidare<br />
visar sig en växan<strong>de</strong> företagsamhet sär<strong>de</strong>les gynsam för <strong>de</strong>nna prisstegring.<br />
Vid <strong>de</strong>n ofta lifliga stämningen på b<strong>om</strong>ullsmarkna<strong>de</strong>rna voro b<strong>om</strong>ullsgarner<br />
temligen efterfråga<strong>de</strong> <strong>och</strong> kontrakt med längre leveranstid k<strong>om</strong>mo ganska lätt<br />
till stånd, så att man har tillräcklig afsättning för <strong>de</strong>t tillverka<strong>de</strong>. Prisen å<br />
garn kunna <strong>de</strong>remot nästan utan undantag betecknas sås<strong>om</strong> oförändra<strong>de</strong>.<br />
Rågarnets förädlan<strong>de</strong> till tråd har i <strong>de</strong> tyska spinnerierna vunnit allt, mer<br />
insteg, <strong>och</strong> blir konkurrensen på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> härigen<strong>om</strong> visserligen större,<br />
men å andra sidan befrias <strong>de</strong>n på <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en så utvidga<strong>de</strong> garnfabrikationen<br />
<strong>från</strong> en sv<strong>år</strong> börda.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att för <strong>de</strong> engelska spinnerierna förhållan<strong>de</strong>na un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sista<br />
ti<strong>de</strong>n allt jemt gestaltat sig mer gynsamt, så att <strong>de</strong> åter arbeta med någon<br />
förtjenst, så tyckas <strong>de</strong> tyska b<strong>om</strong>ullsspinnerierna fortfaran<strong>de</strong> arbeta med förlust,<br />
hvilket äfven på väfnadsindustrien utöfvar ett visst tryck. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
förflutna <strong>år</strong>et har man sålunda att anteckna sv<strong>år</strong>a förluster för <strong>de</strong> härvaran<strong>de</strong><br />
spinnerierna.<br />
Efterfrågan på tråd har varit stor. De <strong>de</strong>ri arbetan<strong>de</strong> fabrikerna äro<br />
för <strong>de</strong>n närmaste ti<strong>de</strong>n fullt upp sysselsatta <strong>och</strong> betingas i allmänhet något<br />
bättre pris.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 2
18<br />
Af imitationsgarn ha<strong>de</strong> i synnerhet <strong>de</strong> lägre numren stark afsättning <strong>och</strong><br />
voro prisen härà till följd af b<strong>om</strong>ullsspinneriernas stegring något fastare. De<br />
lägre prisen pä Londons yllemarknad hafva på <strong>de</strong> tyska ullgarnsspinnerierna<br />
öfvat ett ogynsamt inflytan<strong>de</strong>. Ull har sedan maj månad stigit i pris, men utan<br />
att en motsvaran<strong>de</strong> förhöjning i »streichB-garnens pris kunnat ernås.<br />
I <strong>de</strong> tyska lioneväfverierna voro affärerna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sista måna<strong>de</strong>n mycket<br />
stilla. Mot slutet af <strong>år</strong>et voro köparne i allmänhet ej böjda för nya kontrakts<br />
ingåen<strong>de</strong>, utan vänta <strong>de</strong>rmed till <strong>de</strong>ss <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> utredan<strong>de</strong> af ställningen<br />
<strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et fått en hållpunkt för uppgöran<strong>de</strong> af nya affärer. Likväl<br />
har en <strong>och</strong> annan större leverans uppgjorts till mycket billiga pris. Väfverierna<br />
voro icke sär<strong>de</strong>les angelägna <strong>om</strong> försäljning, <strong>de</strong> hafva inga betydan<strong>de</strong><br />
lager, dock tor<strong>de</strong> afsättningen af hufvudartiklarna snarare till- än aftaga.<br />
De låga prisen å lärft hafva ej förbättrats, behofven för v<strong>år</strong>en äro större,<br />
så att mer lifaktighet inträdt. De i <strong>de</strong>cember uppgjorda affärerna ställa sig<br />
gynsammare <strong>och</strong> öppna utsigt till förbättring in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna fabrikationsgren.<br />
In<strong>om</strong> <strong>de</strong>n kulörta väfnadsindustrien har knappast någon förändring inträdt.<br />
De större fabrikerna hafva för <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong>et god sysselsättning, dock kan<br />
<strong>de</strong>tta ej sägas <strong>om</strong> <strong>de</strong> mindre.<br />
För tygtryckerierna har ingen förbättring inträdt <strong>och</strong> uteblifvan<strong>de</strong>t af or<strong>de</strong>r<br />
<strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t har väl härtill bidragit.<br />
Regeringsdistriktet Miinster. Till följd af <strong>de</strong>n gynsamma vä<strong>de</strong>rleken un<strong>de</strong>r<br />
måna<strong>de</strong>rna oktober, november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember kun<strong>de</strong> höstsåd<strong>de</strong>n i rätt tid<br />
försiggå. Så väl råg s<strong>om</strong> hvete stå sär<strong>de</strong>les vackra, så att utsigterna för nästa<br />
skörd äro <strong>de</strong> allra bästa.<br />
Regeringsdistriktet Artisberg. I <strong>de</strong>t hela taget utför<strong>de</strong>s fältarbetena un<strong>de</strong>r<br />
normala förhållan<strong>de</strong>n. Det milda vädret i november påskynda<strong>de</strong> i hög grad<br />
vintersä<strong>de</strong>n <strong>och</strong> äro bå<strong>de</strong> råg <strong>och</strong> hvete väl uppk<strong>om</strong>na.<br />
Regeringsdistriktet Min<strong>de</strong>n. Höstsä<strong>de</strong>n kan allt igen<strong>om</strong> betecknas sås<strong>om</strong><br />
vacker, på sina ställen är <strong>de</strong>n till <strong>och</strong> med så yppig, att <strong>de</strong>n måst afbetas.<br />
Regeringsdistriktet DUsseldorf. Då höstsä<strong>de</strong>n utvecklat sig sär<strong>de</strong>les kraftigt,<br />
kan <strong>de</strong>n mot slutet af <strong>år</strong>et inträdda frosten anses sås<strong>om</strong> sär<strong>de</strong>les för<strong>de</strong>laktig,<br />
ty i annat fall ha<strong>de</strong> sä<strong>de</strong>n blifvit all<strong>de</strong>les för yppig. Man behöfver likväl<br />
alls ej befara att sä<strong>de</strong>n skulle frysa bort. Äfven för <strong>de</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> v<strong>år</strong>arbetena<br />
har vä<strong>de</strong>rleken hittills varit sär<strong>de</strong>les gynsam.<br />
Regeringsdistriktet Köln. Icke blott höstsåd<strong>de</strong>n utan äfven åtskilliga förarbeten<br />
för v<strong>år</strong>en hafva på grund af <strong>de</strong>n passan<strong>de</strong> vä<strong>de</strong>rleken äfven här väl<br />
utförts. Brod<strong>de</strong>n är öfver allt vacker <strong>och</strong> visar ett godt stånd.<br />
Regeringsdistriktet Aachen. Arbetena för höstsåd<strong>de</strong>n bedrefvos här un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n bästa vä<strong>de</strong>rlek <strong>och</strong> i rätt tid. De olika sä<strong>de</strong>sslagen stå täta <strong>och</strong> yppiga<br />
<strong>och</strong> hafva ett präktigt utseen<strong>de</strong>. G-en<strong>om</strong> <strong>de</strong> milda temperaturförhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong><br />
råd<strong>de</strong> på senhösten kun<strong>de</strong> boskapen till långt fram i november föras på bete.<br />
Sistlidna <strong>år</strong>ets drufskörd har qvantitativt varit mycket me<strong>de</strong>lmåttig, men<br />
godheten är så mycket mer tillfredsställan<strong>de</strong>. Man har allt skäl att vänta goda,<br />
ja till en <strong>de</strong>l utmärkta viner, s<strong>om</strong> likväl ej kunna blifva billiga, då skör<strong>de</strong>n<br />
blifvit allt för ringa.<br />
<strong>1886</strong> <strong>år</strong>s vinskörd ställer sig ungefär s<strong>om</strong> följer: 5 % utsökta viner, 25<br />
% mycket goda me<strong>de</strong>lviner l:a klass, 30 % af lägre halt 2:a klass <strong>och</strong> 40<br />
% sämre, knappast drickbara viner.<br />
Den högst ogynsamma vä<strong>de</strong>rleken un<strong>de</strong>r vinstockens bl<strong>om</strong>ningstid <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
sedan uppträdan<strong>de</strong> peronospora äro skuld till <strong>de</strong>n mindre för<strong>de</strong>laktiga skör<strong>de</strong>n.<br />
I slutet af juli månad ha<strong>de</strong> man knappast kunnat vänta en så pass god skörd
19<br />
<strong>och</strong> till följd häraf är <strong>de</strong>n tyske odlaren ganska nöjd; han förbered<strong>de</strong> nya<br />
planteringar un<strong>de</strong>r förhoppning att få ett godt <strong>och</strong> ink<strong>om</strong>stbringan<strong>de</strong> vin<strong>år</strong>.<br />
Vattenstån<strong>de</strong>t i Rhen har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sist förflutna <strong>år</strong>et liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
föregåen<strong>de</strong> varit lågt, men af så lång varaktighet att <strong>de</strong>t inverkat hämman<strong>de</strong><br />
på <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>. Då till följd häraf en mängd farkoster ej kun<strong>de</strong> begagnas<br />
<strong>och</strong> samtidigt ett starkt hopan<strong>de</strong> af varor eg<strong>de</strong> rum i Rotterdam, så<br />
stego frakterna till en höjd s<strong>om</strong> <strong>de</strong> ej haft sedan flera <strong>år</strong> tillbaka. I oktober<br />
förbättra<strong>de</strong>s vattenstån<strong>de</strong>t något, hvilket äfven var fallet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista veckorna<br />
af november, hvarigen<strong>om</strong> trafiken på Rhen ännu kun<strong>de</strong> upprätthållas <strong>och</strong><br />
framkalla<strong>de</strong>s härigen<strong>om</strong> en <strong>om</strong> också tillfällig så dock rätt liflig rörelse. Derefter<br />
föll vattnet åter. Tidtals måste i Rotterdam hvarje frakt s<strong>om</strong> fordra<strong>de</strong>s<br />
betalas, ett förhållan<strong>de</strong>, hvilket ha<strong>de</strong> stort inflytan<strong>de</strong> på fraktmarkna<strong>de</strong>n i hamnarna<br />
vid Ruhr <strong>och</strong> äfven <strong>de</strong>r stegra<strong>de</strong> frakterna. På grund häraf uppsköts<br />
så vidt möjligt vidare försändning <strong>från</strong> sistnämnda orter, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t äfven icke<br />
sällan inträffa<strong>de</strong> att ej lastrum fanns att få. Häraf drogo till <strong>de</strong>ls Rhenfartygen<br />
rätt stor nytta <strong>och</strong> erhöllo, då tillfälligtvis något bättre vattenstånd i slutet<br />
af <strong>de</strong>cember inträffa<strong>de</strong>, höga fraktpris. Så småning<strong>om</strong> minska<strong>de</strong>s tillförseln af<br />
varor i <strong>de</strong> holländska hamnarna, så att vid <strong>år</strong>ets slut frakterna sjönko.<br />
Bristen på fartyg, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> sig kännbar un<strong>de</strong>r dylika förhållan<strong>de</strong>n, föranled<strong>de</strong><br />
byggan<strong>de</strong>t af lastpråmar, hvilket förut nästan helt <strong>och</strong> hållet blifvit<br />
instäldt.<br />
Den storarta<strong>de</strong> utveckling, s<strong>om</strong> skeppstrafiken på Rhen sedan länge haft,<br />
framkalla<strong>de</strong> <strong>de</strong>n önskan att sätta flo<strong>de</strong>ns <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> industriplatser gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtill<br />
lämpliga fartyg i direkt förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> stora hamnarna <strong>och</strong> sjöstä<strong>de</strong>rna.<br />
Industriella föreningar, ångfartygsbolag <strong>och</strong> privata personer ha<strong>de</strong> utförligt behandlat<br />
<strong>de</strong>nna fråga. Äfven preussiska regeringen intressera<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rfor <strong>och</strong><br />
lät anställa noggranna mätningar af flo<strong>de</strong>ns djup <strong>och</strong> utsträckning samt utarbeta<strong>de</strong><br />
kostnadsförslag öfver återställan<strong>de</strong>t af ett minimifarvatten af 12 fot till<br />
Köln, hvilket skulle göra <strong>de</strong>t möjligt för <strong>sjöfart</strong>yg af rätt ansenlig storlek att<br />
befara Rhen. Försök ha<strong>de</strong> samtidigt anstalts att konstruera sjödugliga båtar,<br />
hvilka tillika lämpa<strong>de</strong> sig för flodfart, <strong>och</strong> kröntes <strong>de</strong>ssa med <strong>de</strong>n framgång,<br />
att <strong>de</strong>n första ångaren af <strong>de</strong>tta slag efter företagna profturer kun<strong>de</strong> öppna regelbun<strong>de</strong>n<br />
förbin<strong>de</strong>lse mellan London <strong>och</strong> Köln. Ångaren har visat sig fullständigt<br />
motsvara sitt ändamål <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma till <strong>de</strong>nna att sluta sig flera af<br />
samma slag.<br />
S. V. Helan<strong>de</strong>r.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) <strong>de</strong>n 24 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,547 tons<br />
i barlast 16 » 6,475 »<br />
Till » afgingo 24 » » 9,460 »<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo med last 16 norska 8,381 »<br />
» > » i barlast 75 » 31,506 »<br />
Till » afgingo » 93 » » 29,922<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t är godt <strong>och</strong> skör<strong>de</strong>n ser lofvan<strong>de</strong> ut, tack vare <strong>de</strong>t ständiga<br />
regnan<strong>de</strong>t.<br />
Otto Marstrand.
20<br />
Wilhelmstad (Curaçao) <strong>de</strong>n 20 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 475 tons. Han<strong>de</strong>lsförhållan<strong>de</strong>na<br />
leruna mycket öfrigt att önska. Deremot har helsotillstån<strong>de</strong>t varit<br />
mycket tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Leon V. Leyba.<br />
Breslau <strong>de</strong>n 19 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
I allmänhet kan man säga att <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et var normalt, <strong>om</strong> än <strong>de</strong><br />
tryckta prisen fortforo för <strong>de</strong> flesta artiklar. För bergverksindnstrien var ställningen<br />
isynnerhet mycket bekymmersam. På s<strong>om</strong>maren uppnåd<strong>de</strong> emellertid<br />
prisen <strong>de</strong>n lägsta punkten, oeh <strong>de</strong>refter tyckes en långsam men stadigt fortgåen<strong>de</strong><br />
prisstegring hafva börjat, utan att <strong>de</strong>nna dock ännu kan anses hafva<br />
k<strong>om</strong>mit så långt att produktionen blifvit lönan<strong>de</strong>. Äfven textilindustrien ha<strong>de</strong><br />
att kämpa mot stora sv<strong>år</strong>igheter. Deremot leinna<strong>de</strong> <strong>år</strong>et icke ett så dåligt resultat<br />
för sockerindustrien s<strong>om</strong> man ha<strong>de</strong> befarat, men utsigterna äro dock fortfaran<strong>de</strong><br />
allt annat än lofvan<strong>de</strong>.<br />
För landthushållningen voro förhållan<strong>de</strong>na nästan ännu ogynsammare än<br />
för industrien. Prisen hafva fallit så lågt att produktionskostna<strong>de</strong>n knappast<br />
täckes. De för några <strong>år</strong> sedan till jordbrukets skydd antagna tullarne hafva,<br />
till följd af <strong>de</strong>n ryska <strong>och</strong> österrikiska valutans fallan<strong>de</strong>, icke kunnat förhindra<br />
importen <strong>från</strong> Ryssland <strong>och</strong> Österrike. Isynnerhet li<strong>de</strong>r Schlesiens bränvinstillverkning,<br />
<strong>och</strong> landtbrukarne se icke någon utsigt till förbättring med mindre<br />
monopolet införes. De för<strong>de</strong>lar jor<strong>de</strong>garne vunnit gen<strong>om</strong> konvertering af hypotekslånen<br />
förlora nästan all bety<strong>de</strong>lse i jemförelse med <strong>de</strong> i allmänhet ogynsamma<br />
förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r hvilka jordbruket arbetar.<br />
v. Wallenberg-Pachaly.<br />
Innehåll: Breslau (sid. 20), Brüssel (sid. 7), Düsseldorf (sid. 15), Fiume (sid. 15),<br />
Genua (sid. 11), Gibraltar (sid. 7), Hamilton (sid. 9), Hannover (sid. 12), Livorno (sid. 10),<br />
Madras (sid. 8), Nantes (sid. 4), Neapel (sid. 1), Pointe-à-Pitre (sid. 10), Rangoon (sid. 8),<br />
R<strong>om</strong> (sid. 12), Stuttgart (sid. 14), S:t Th<strong>om</strong>as (sid. 19), Tripoli (sid. 12), Wilhelmstad (sid. 20).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 2.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
Lübeck <strong>de</strong>n 11 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
i distriktets hamnar lossa<strong>de</strong> eller intogo last, var enligt ink<strong>om</strong>na uppgifter följan<strong>de</strong><br />
:<br />
I. Svenska fartyg.<br />
a) Segelfartyg.<br />
Antal Reg.-tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 635 64,898<br />
» » » i barlast 2 88<br />
» utrikes orter med last 67 7,408<br />
» » » i barlast 24 1,121<br />
Vid <strong>år</strong>ets början qvarliggan<strong>de</strong> 10 1,612<br />
För svensk räkning inköpt 1 288<br />
Summa 739 75,415<br />
Afgängna till Sverige med last 40 2,218<br />
» i barlast 632 66,843<br />
utrikes orter med last 4 426<br />
» » i barlast 48 3,878<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut 15 2,050<br />
b) Ångfartyg.<br />
Summa 739 75,415<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 505 124,602<br />
» » i barlast ..... 2 273<br />
> » utrikes orter med last 37 10,700<br />
i barlast 2 479<br />
Vid <strong>år</strong>ets början qvarliggan<strong>de</strong> 3 847<br />
För svensk räkning inköpt 1 368<br />
Summa 550 137,269<br />
Afgångna till Sverige med last 433 105,631<br />
. i barlast 42 9,153<br />
> » utrikes orter med last 37 12,281<br />
» » i barlast 34 8,780<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut 4 1,424<br />
Summa 550 137,269<br />
Efter afdrag af <strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets början qvarliggan<strong>de</strong> 13 fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
2,458 tons, hvilka i generalkonsulatets <strong>år</strong>sberättelse för <strong>år</strong> 1885 äro inberäkna<strong>de</strong><br />
bland <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> å till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg samt 1<br />
för svensk räkning inköpt <strong>och</strong> 1 nybygdt fartyg, utgör antalet af <strong>de</strong> svenska<br />
segel- <strong>och</strong> ångfartyg s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> besökte distriktet 1,274 st. <strong>om</strong> 209,569<br />
tons. Af <strong>de</strong>ssa fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
Ber. <strong>om</strong> Flan<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 3
22<br />
Segelfartyg Ångare<br />
Till hufvudstationen 178 <strong>om</strong> 21,280 tons 519 <strong>om</strong> 129,763 tons<br />
» vicekonsulsstationerna:<br />
i Mecklenburg 136 » 10,938 » 7 B 2,021 »<br />
i Schleswig-Holstein 414 » 41,298 » 20 » 4,270 »<br />
728 <strong>om</strong> 73,516 tons 546 <strong>om</strong> 136,054 tons<br />
summa 1,274 fartyg <strong>om</strong> 209,570 tons.<br />
Vid jemförelse med förhållan<strong>de</strong>t i förevaran<strong>de</strong> hänseen<strong>de</strong> är 1885, dä antalet<br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjor<strong>de</strong>:<br />
Segelfartyg Ångare<br />
Vid hufvudstationen 137 <strong>om</strong> 15,640 tons 524 <strong>om</strong> 126,344 tons<br />
» vicekonsulsstationerna:<br />
i Mecklenburg 130 » 12,956 » 15 » 2,750 »<br />
i Schleswig-Holstein 490 » 49,136 » 49 » 11,402 »<br />
757 <strong>om</strong> 77,732 tons 588 <strong>om</strong> 140,496 tons<br />
samma 1,345 fartyg <strong>om</strong> 218,228 tons, visar sig för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> en minskning i<br />
antalet fartyg af 71 <strong>och</strong> i drägtigheten af 8,657 tons.<br />
II. Norska fartyg.<br />
a) Segelfartyg.<br />
Antal Reg.-tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last 25 1,384<br />
» » utrikes orter med last 62 13,890<br />
» » » i barlast 1 76<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> <strong>från</strong> förra <strong>år</strong>et 2 1,100<br />
För norsk räkning inköpt -.. 1 193<br />
Summa 91 16,643<br />
Afgångna till Norge i barlast 43 7,408<br />
> utrikes orter med last 6 373<br />
» » » i barlast 42 8,862<br />
b) Ångfartyg.<br />
Summa 91 16,643<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last 20 3,879<br />
» utrikes orter mod last 13 6,746<br />
Summa 33 10,625<br />
Afgångna till utrikes orter med last 21 6,495<br />
» » Norge i barlast 2 611<br />
» » utrikes orter i barlast 10 3,519<br />
Summa 33 10,625<br />
Totalsumman af <strong>de</strong> norska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et an k<strong>om</strong>mo<br />
till distriktet utgjor<strong>de</strong> 124 <strong>om</strong> 27,269 tons. Af <strong>de</strong>ssa fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
Segelfartyg Ångare<br />
Till hufvudstationen 11 <strong>om</strong> 2,705 tons 3 <strong>om</strong> 814 tons<br />
vicekonsulsstationerna:<br />
i Mecklenburg 24 » 3,581 » 19 » 3,469 »<br />
i Schleswig-Holstein ... 53 » 9,064 11 » 6,342 »<br />
88 <strong>om</strong> 15,350 tons 33 <strong>om</strong> 10,625 tona
23<br />
summa 121 fartyg <strong>om</strong> 25,976 tons, hvilket vid jemförelao med förhållan<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885, då antalet ank<strong>om</strong>na norska fartyg utgjor<strong>de</strong>:<br />
Segelfartyg Ångfartyg<br />
Vid hufvudstationen 17 <strong>om</strong> 3,834 tons 10 <strong>om</strong> 2,348 tons<br />
» vicckonsulsstationema:<br />
i Mecklenburg 28 » 3,154 » 17 » 3,238 »<br />
i Schleswig-Holstein... 62 » 11,397 » 11 > 6,319 »<br />
107 <strong>om</strong> 18,385 tons 38 <strong>om</strong> 11,905 tons<br />
summa 145 fartyg <strong>om</strong> 30,290 tons. utvisar för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> en minskning i antalet<br />
fartyg af 24 <strong>och</strong> i drägtigheten af 4,314 tons.<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fart på distriktet förtjenta bruttofrakierna<br />
utgjor<strong>de</strong> enligt lemna<strong>de</strong> uppgifter för <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
För svenska segelfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 576,685<br />
> utrikes orter » 58,782<br />
För svenska ångfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 392,489<br />
» » utrikes orter i> 82,494<br />
För svenska segelfartyg:<br />
Afgångna till Sverige kr. 11,775<br />
j> » utrikes orter 2,089<br />
För svenska ångfartyg:<br />
Afgångna till Sverige » 479,410<br />
» » utrikes orter » 18,280<br />
För ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna svenska fartyg tillsammans kr. 1,622,004<br />
För norska segelfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 15,918<br />
> utrikes orter » 186,329<br />
För norska ängfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 36,899<br />
> » utrikes orter 110,161<br />
För norska segelfartyg:<br />
kr. 349,337<br />
Afgångna till utrikes orter kr. 1.076<br />
För norska ångfartyg:<br />
Afgångna till utrikes orter » 7,307<br />
För ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna norska fartyg tillsammans kr. 357,720<br />
De olika hamnarnes bety<strong>de</strong>nhet för <strong>de</strong>n svenska fraktfarten utvisar följan<strong>de</strong><br />
öfversigt:<br />
<strong>1886</strong><br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 624,093<br />
» utgåen<strong>de</strong> » » 495,309<br />
kr. 1,119,402
24<br />
Bostock, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 53,991<br />
Wismar, » » > 53,335<br />
> utgåen<strong>de</strong> frakter 1,689<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » > 156,613<br />
Flensburg » » 75,795<br />
)) utgåen<strong>de</strong> » > 495<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter » 146,623<br />
utgåen<strong>de</strong> » » 14,061 kr. 502,602<br />
kr. 1,622,004<br />
1885<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 588,813<br />
» utgåen<strong>de</strong> » » 626,855<br />
kr. 1,215,668<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 80,290<br />
» utgåen<strong>de</strong> 159<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » > 87,338<br />
» utgåen<strong>de</strong> » 1,085<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » > 208,915<br />
Flensburg » » » 118,258<br />
utgåen<strong>de</strong> » 935<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter » 235,260<br />
utgåen<strong>de</strong> >' 22,316 kr. 754,556<br />
kr 1,970,224<br />
1884<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 675,400<br />
» utgåen<strong>de</strong> > > 679,034<br />
kr. 1,254,434<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 57,987<br />
Wismar, > » » 73,018<br />
» utgåen<strong>de</strong> » » 711<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » » 205,969<br />
» utgåen<strong>de</strong> » > 1,653<br />
Flensburg, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » » 77,725<br />
B utgåen<strong>de</strong> » » 839<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter » 188,122<br />
utgåen<strong>de</strong> > 6,066 kn 612,090<br />
kr. 1,966,524<br />
Följan<strong>de</strong> siffror gifva en öfversigt af <strong>de</strong>n svenska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet<br />
un<strong>de</strong>r 1883—<strong>1886</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong><br />
Drägtighet<br />
afgångna fartyg<br />
Bruttofrakt<br />
<strong>1886</strong> 1,289 212,685 tons kr. 1,622,004<br />
1885 1,384 225,871 » » 1,970,224<br />
1884 1,335 216,604 > » 1,966,524<br />
1883.. 1,227 190,340 » » 1,946,490
25<br />
Den norska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> var mindre betydlig<br />
<strong>och</strong> befann sig tyvärr i tillbakagåen<strong>de</strong>.<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong><br />
Drägtighet<br />
afgångna fartyg<br />
Bruttofrakt<br />
<strong>1886</strong><br />
1885<br />
1884<br />
1883<br />
124<br />
147<br />
178<br />
148<br />
27,270 tons<br />
31,389 »<br />
38,125 x><br />
26,605 »<br />
kr. 357,720<br />
» 513,708<br />
» 532,248<br />
» 329,894<br />
Be i distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppburna konsulatafgifterna, s<strong>om</strong> tillfall»<br />
konsulskassan, utgjor<strong>de</strong>:<br />
Vid hufvudstationerna:<br />
af svenska fartyg kr. 6,297.96<br />
» norska » » 223.62 tr_ 6,521.48<br />
Vid vicekonsulsstationerna:<br />
af svenska fartyg kr. 1,832.61<br />
» norska » » 693.46 kr. 2,526.06<br />
Summa kr. 9,047.5 4<br />
<strong>och</strong> utvisa i jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> en minsknicg af kr 630.3 3.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp påmönstra<strong>de</strong>s vid generalkonsulatet å svenska fartyg 68<br />
sjömän, å norska 7. Från <strong>de</strong> förra afmönstra<strong>de</strong>s 102 sjömän, <strong>från</strong> <strong>de</strong> senare<br />
11, summa 188 mönstringsexpeditioner. I månadshyra med segelfartyg betaltes<br />
för matroser 32—35 kr., för lättmatroser 28—32 kr. Å ångare erhöllo bå<strong>de</strong><br />
matroser <strong>och</strong> eldare 35—40 kr.<br />
Vid generalkonsulatet utstäl<strong>de</strong>s 230 nationalitetsbevis för svenskar, mest<br />
tjenstfolk <strong>och</strong> gesäller, för norrmän 5.<br />
Invandringen af svenskt tjenstfolk har aftagit. Tjenstehjonen hitsändas<br />
nu mest gen<strong>om</strong> s. k. k<strong>om</strong>missionsbyråer i Köpenhamn; dock förse sig härvaran<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>missionärer äfven direkt <strong>från</strong> Sverige. Den kungl. kungörelsen <strong>de</strong>n<br />
28 november 1884, angåen<strong>de</strong> k<strong>om</strong>missionärer för anskaffan<strong>de</strong> åt tjenstehjon<br />
<strong>och</strong> andra af anställning in<strong>om</strong> eller ut<strong>om</strong> riket, kringgås med lätthet, i <strong>de</strong>t<br />
ångbåtsbefälhafvarne på kredit för härvaran<strong>de</strong> agenters räkning öfverföra tjenstehjon.<br />
Prestbeviset, hvilket tjenar sås<strong>om</strong> pant i bcfälhafvarens eller styrmannens<br />
hand, aflemnas vid ank<strong>om</strong>sten till tysk hamn åt <strong>de</strong>n tjenstehj<strong>om</strong>värfvare<br />
s<strong>om</strong> betalar passagen.<br />
Totalimporten af trävaror till Lttbeck frun Sverige <strong>och</strong> Finland uppgifves<br />
för nästlidna <strong>år</strong> till <strong>om</strong>kring 52,000 standards eller cirka 1,500 standards mer<br />
än <strong>år</strong> 1885. De nya tulL-atserna af 28 mark pr std för såga<strong>de</strong> trävaror <strong>och</strong><br />
17 mark pr d:o för fyrkantigt virke hafva hittills icke, sås<strong>om</strong> man kunnat<br />
vänta, i betydligare mån inskränkt införseln till Tyskland, ehuru afsättning af<br />
<strong>de</strong> ringare sorterna till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t numera är nästan <strong>om</strong>öjlig. Att importen<br />
öfver Lttbeck till <strong>och</strong> med öfversteg <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets ha<strong>de</strong> sin<br />
grund <strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>n starka byggnadsverksamheten i nordvestra Tysklands stä<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>ls äfven i <strong>de</strong> låga prisen å produktionsorterna <strong>och</strong> i <strong>de</strong> oerhördt billiga<br />
frakterna. Största prisnedsättningen ledo spärrar <strong>och</strong> smalare vankantiga brä<strong>de</strong>r,<br />
af hvilka senare stora massor af för <strong>de</strong>t mesta opassan<strong>de</strong> dimensioner kasta<strong>de</strong>s<br />
i markna<strong>de</strong>n. Jordbrukets nödstälda läge, s<strong>om</strong> inskränkte byggnadsverksamheten<br />
på lan<strong>de</strong>t, tor<strong>de</strong> äfven härtill hafva bidragit, då spärrar <strong>och</strong> valbrä<strong>de</strong>r<br />
just <strong>de</strong>r pläga mycket användas.
26<br />
Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren <strong>om</strong>sattes tyrskurna furubrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor <strong>från</strong> Gefle,<br />
Sö<strong>de</strong>rhamns <strong>och</strong> Hudiksvalls distrikt till följan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lpris per standard, fritt<br />
<strong>om</strong> bord, l:a marken:<br />
I II III IV<br />
9—11 tums 220 180 140 110 mark<br />
8 » 180 140 110 90 »<br />
7 » 170 130 100 90 »<br />
6 B 160 120 90 80 »<br />
Osortera<strong>de</strong> 5 tums brä<strong>de</strong>r betaltes med 90—95 mark. Sågad vara <strong>från</strong><br />
Sundsvall, Hernösand <strong>och</strong> Örnsköldsvik <strong>om</strong>sattes, allt efter qvalitct med 5—20<br />
% afdrag på ofvanståen<strong>de</strong> noteringar.<br />
För hyflerierna passan<strong>de</strong> 6 <strong>och</strong> 7 tums granbrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> battens voro hela<br />
<strong>år</strong>et rätt begärliga; plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r af gran af andra dimensioner <strong>från</strong><br />
Gefle-Hernösand höllo sig <strong>de</strong>remot mycket lågt. Prisen reglera<strong>de</strong> s<strong>om</strong> följer:<br />
9—11 tums 105—110 mark<br />
8 » 90— 95 »<br />
7 » 85— 90 >.<br />
6 » 80— 85 »<br />
Osortera<strong>de</strong> Piteå furubrä<strong>de</strong>r obtinera<strong>de</strong>:<br />
7 tums -. .... 90—95 mark<br />
6 » 80—85 »<br />
4 » 70—75 »<br />
pr standard<br />
f. o. b.<br />
pr standard<br />
f. o. b.<br />
För 12" X l 1 //' vankantiga eller s. k. valbrä<strong>de</strong>r af furu <strong>från</strong> Oskarshamns,<br />
Vesterviks <strong>och</strong> Val<strong>de</strong>marsviks distrikt betaltes per tolft i bestämmelseorten<br />
:<br />
12" 11" 10" 9" 8" 6"—7"<br />
177,-18 16—17 14—15 12—13, 9, 6 1 /, mark;<br />
14' X 3" <strong>och</strong> 2" plankor samt l 1 /«" brä<strong>de</strong>r <strong>om</strong>sattes till nik 1 35 pf.—mk 1<br />
40 pf. pr kub.-f.: 2:a sortens brä<strong>de</strong>r sål<strong>de</strong>s med 25 % rabatt. I allmänhet<br />
höllo sig prisen för valbrä<strong>de</strong>r mk 1 à mk 1 75 pf. pr tolft lägre än <strong>år</strong> 1885.<br />
Allmänt klagas öfver att <strong>de</strong> svenska exportörerna ej iakttaga <strong>de</strong> af <strong>de</strong>m<br />
sjelfva for sortering faststälda grundsatserna. Massor af ordinära valbrä<strong>de</strong>r kasta<strong>de</strong>s<br />
uD<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> i markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> måste 12' X l'/V X 6" <strong>och</strong> 7" ej<br />
sällan säljas till mk 3 75 pf. à mk. 4 eller till vedpris.<br />
För spärrar <strong>och</strong> bjelkar <strong>från</strong> Skellefteå <strong>och</strong> Piteå regulera<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lpris<br />
:<br />
28 — 29 öre för 4/4"—6/6"<br />
29—30 » » 7/7"<br />
35—36 > » 7,"<br />
43—45 » » 7,"-'7lu"<br />
pr eng. kub.-fot f. o. b. i aflastningsorten<br />
<strong>och</strong> med 3—5<br />
öres rabatt for gran.<br />
Importen af fyrkantigt byggnadsvirke <strong>från</strong> Sverige var betydligt mindre<br />
än nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> klagas mycket öfver varans bearbetning. Spärrar <strong>och</strong><br />
bjelkar <strong>från</strong> Finland äro begärligare <strong>och</strong> betalas högre. Från s<strong>om</strong>marens början<br />
till <strong>år</strong>ets slut nedgingo trävaruprisen i allmänhet 7-—10 %. Behållningen<br />
af trävaror i distriktet« hamnar anses vara något mindre än vid samma tid<br />
nästlidna <strong>år</strong>.<br />
I Schleswig-Holstein regulera<strong>de</strong> ungeftir samma trävarupris s<strong>om</strong> i Lübeck.<br />
Till följd af <strong>de</strong> nya tullsatserna konkurrerar numera in<strong>om</strong> distriktet sågad<br />
vara <strong>från</strong> Memel. Danzig <strong>och</strong> Königsberg med svenska brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor.
27<br />
Man klagar dock öfver. att <strong>de</strong> frän Polen nedflotta<strong>de</strong> <strong>och</strong> i hamnstä<strong>de</strong>rna uppsåga<strong>de</strong><br />
stockarna väl gifva billigare men sämre rara än <strong>de</strong>n svenska.<br />
Till Kiel ank<strong>om</strong>nio un<strong>de</strong>r nästlidna är 154 svenska segelfartyg <strong>och</strong> 4 ångare,<br />
tillsammans 158 fartyg <strong>om</strong> 17,895 tons, mot 143 segelfartyg <strong>och</strong> 20 ångare,<br />
tillsamman» 163 fartyg <strong>om</strong> 22,078 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
Af nämnda 158 farfyg anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige 115 <strong>om</strong> 14,698 tons med<br />
trävaror <strong>och</strong> 22 <strong>om</strong> 1,326 tons med granit <strong>och</strong> kalksten. Hela trävaruimporten<br />
till Kiel uppgifves till 104,218 kub.-m. mot 112,818 kub.-m. nästföregåen<strong>de</strong> ir.<br />
Till Fleusburg ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige med 64 svenska fartyg 11,133 kub.-m.<br />
brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor samt 3,737 kub.-m. bjelkar <strong>och</strong> spärrar mot resp. 12,578<br />
kub.-m. af <strong>de</strong> förra <strong>och</strong> 4,254 kub.-m. af <strong>de</strong> senare <strong>år</strong> 1885. Dessut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s<br />
med 6 svenska fartyg tjära, gammal metall, granit <strong>och</strong> diverse. Dervarandc<br />
trävaruimportörer klaga ännu öfver att åtskilliga konsignatörer af meren<strong>de</strong>ls<br />
mycket ordinära svenska trävaror trots <strong>de</strong> numera förhöjda auktionsafgifterna<br />
till spottpris å auktioner bortslumpa till <strong>de</strong>m adressera<strong>de</strong> laster, hvarigen<strong>om</strong><br />
markna<strong>de</strong>n lör<strong>de</strong>rfvas.<br />
Enligt vicekonsulns i Eckernför<strong>de</strong> uppgift utgjor<strong>de</strong>s importen <strong>från</strong> Sverige<br />
hufvudsakligen ef c:a 104,000 kub.-f. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 36,000 kub.-f. sparrar,<br />
tillsammans 140,000 kub.-f. trävaror, värda <strong>om</strong>kring mk 70.000, <strong>och</strong> c:a<br />
50,000 kub.-f. färsk sill i vär<strong>de</strong> af <strong>om</strong>kring mk 40,000.<br />
Till Rendsburg inför<strong>de</strong>s 45,500 kub.-f. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 864 ctr ben; till Burg<br />
(på Fehiuern) 727 tolfter brä<strong>de</strong>r, 1,286 st. spärrar <strong>och</strong> 2,368 t:r kalk. Enligt<br />
uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Tönning ditk<strong>om</strong>mo 476 tolfter spänta<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> 52 stds fyrskurna brä<strong>de</strong>r samt till <strong>de</strong>t närbelägna Vollersum 860<br />
tolfter vankantiga <strong>och</strong> 200 d:o fyrskurna brä<strong>de</strong>r.<br />
Till distriktets hamnar i Schleswig-Holstein anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige 296 svenska<br />
<strong>och</strong> 2 norska fartyg <strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge 12 norska <strong>och</strong> 4 svenska d:o, mest<br />
med trävaror.<br />
Till vicekonsulsstationerna i Friedriehstadt, Luttenberg <strong>och</strong> Wyk anlän<strong>de</strong><br />
intet svenskt fartyg, till Apenra<strong>de</strong>, Heiligenbafen <strong>och</strong> Holtenau intet norskt<br />
samt till Hoyer hvarken svenskt eller norskt.<br />
Till Wismar ank<strong>om</strong>mo med 58 svenska <strong>och</strong> 21 främman<strong>de</strong> furtyg 13,877<br />
kub.-m. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 3,591 kub.-m. spärrar <strong>och</strong> bjelkar, 7,922 hktl. kalk,<br />
506 ctr eldfast lera, 948 d:o jern, 58,000 st. eldfast tegelsten o. s. v.<br />
Importen af trämassa <strong>från</strong> Norge uppgick till 25,850 ctr, mot 28,948 d:o<br />
un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> är.<br />
För kanthuggna furusparrar <strong>och</strong> bjelkar <strong>från</strong> Skellefteå <strong>och</strong> Piteå distrikt<br />
betaltes:<br />
26—30 öre för 4 /4"—7/7"<br />
pr kub.-f. f. o. b.<br />
35—36 » » 8/8<br />
Mindre sorgfälligt bearbeta<strong>de</strong> trävaror, sås<strong>om</strong> vankantiga brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> spärrar,<br />
hafva till följd af trävarutuUarna lidit <strong>de</strong>n största prisnedsättning. A andra<br />
sidan mäste man nu i Wismar sänka anspråken på me<strong>de</strong>lläng<strong>de</strong>n <strong>och</strong> beskaffenheten<br />
af fyrskuret virke. Äfvenle<strong>de</strong>s börjar man att <strong>från</strong> södra Sverige<br />
förse sig med spärrar, s<strong>om</strong> betalas några öre pr kub.-f. billigare, men ej kunna<br />
mäta sig med Norrbottensparrar, s<strong>om</strong> förut uteslutan<strong>de</strong> inför<strong>de</strong>s.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Rostock inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige 5,537<br />
kub.-m. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 1,068 kub.-m. bjelkar <strong>och</strong> spärrar, mot resp. 8,216<br />
<strong>och</strong> 2,046 un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, 230 kub.-m. ved, 8,138 hktl. bränd<br />
kalk <strong>och</strong> 17.391 kg. jern. Den öfriga importen bestod af 20 laster tuktad
28<br />
sten, 24 d:o kalksten, 5 d:o murtegel <strong>och</strong> 1 d:o koltjära. I <strong>de</strong>nna import <strong>de</strong>ltogo<br />
52 svenska <strong>och</strong> 35 främman<strong>de</strong> fartyg.<br />
Tillförseln af sågad vara cg<strong>de</strong> rum såväl <strong>från</strong> hamnarne i Bottniska viken<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Oskarshamn, Vestcrvik <strong>och</strong> Kalmar.<br />
l'/i" X 7" brä<strong>de</strong>r, continental sortering, betaltes med 170 mark för I,<br />
130 för II, 100 för III <strong>och</strong> 85 för IV.<br />
1"X6" brä<strong>de</strong>r, IV, continental sortering <strong>om</strong>sattes till c:a 80 mark,<br />
1"X5" » » » » « 60<br />
1"X4 1/2," » » » » 50 .<br />
allt per standard <strong>om</strong> bord i aflasmingsorten.<br />
För 12' 12"XI 1 //' Kalmar- <strong>och</strong> Oskarshamusbrä<strong>de</strong>r, l:a sort, betaltes<br />
18 mark, andra dimensioner i proportion; allt fritt <strong>om</strong> bord i aflastningsorten.<br />
Gotländska trävaror <strong>om</strong>sattes 25 % un<strong>de</strong>r cirkulärprisen. Ved kosta<strong>de</strong><br />
15—16 mark pr famn.<br />
För fyrskuret byggnadsvirke <strong>från</strong> Skellefteå <strong>och</strong> Piteå distrikt gäl<strong>de</strong> samma<br />
pris s<strong>om</strong> i Wismar.<br />
Importen af fetsill <strong>från</strong> Norge till Rostock sked<strong>de</strong> med 28 norska <strong>och</strong> 6<br />
främman<strong>de</strong> fartyg <strong>och</strong> uppgick till 3 t,750 hktl., eller 2,975 hktl. mer än un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1885.<br />
Gotlandskalk <strong>om</strong>sattes in<strong>om</strong> distriktet till 14—15 mark pr läst <strong>om</strong> 12 t:r.<br />
Importen af svenskt jern <strong>och</strong> stål uppgick<br />
<strong>år</strong> 1883 c:a 100,000 ctr<br />
» 1884 » 90,000 »<br />
» 1885 » 80,000 »<br />
» <strong>1886</strong> » 60,000 »<br />
<strong>och</strong> visar såle<strong>de</strong>s en minskning af 20,000 ctr mot närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Aftagandct<br />
af importen öfver Lttbeck har sin grund i <strong>de</strong> höga jernvägsfraktema<br />
häri<strong>från</strong> till vestra Tyskland <strong>och</strong> bristen på kanalförbin<strong>de</strong>lse med Elben. Köparne<br />
i <strong>de</strong>t inre af Tyskland förse sig hellre öfver Stettin, Hamburg, Antwerpen<br />
eller Rotterdam, <strong>från</strong> hvilka hamnar transporten på flo<strong>de</strong>rna ställer sig billigare.<br />
Det allmänna införan<strong>de</strong>t af Th<strong>om</strong>as- <strong>och</strong> Gilchristprocedurerna i <strong>de</strong>n<br />
westfaliska stålindustrien lär äfven numera hafva gjort <strong>de</strong>t svenska råmaterialet<br />
umbärligt till vissa ändamål, för hvilka <strong>de</strong>t ersattes af in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t produceradt<br />
billigt »weicher Stahl» eller »Flusseisen».<br />
Svenskt stangjern försål<strong>de</strong>s i Liibeck af importörerna till 21—22 mk pr<br />
100 kg.; »Hufnageleisen» (jern för hästskosöm) till 21 mk 25 pf.— 22 mk 50<br />
pf. Importtullen är 2 mk 50 pf. pr 100 kg. Westfaliskt jern <strong>om</strong>sattes till<br />
11 mk 50 pf.—12 mk.<br />
Från Sveriges vestkust ank<strong>om</strong>mo för rökerierna i Liibeck <strong>om</strong>kring 5,000<br />
t:r färsk sill. Priset var mycket lågt eller 4—5 mk pr låda 0111 100 kg.,<br />
franco i Lttbeck.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Kiel anses tillförseln af färsk <strong>och</strong><br />
rimsaltad fisk un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senast förflutna <strong>år</strong>en hafva uppgått till åtminstone 3'/4<br />
millioner kilogram <strong>år</strong>ligen, hvaraf <strong>om</strong>kring 2'/, mill. kg. sill <strong>och</strong> brissling. Af<br />
<strong>de</strong>nna import, s<strong>om</strong> uppskattas till ett vär<strong>de</strong> af c:a V/t mill, kronor <strong>år</strong>ligen,<br />
k<strong>om</strong>ma c:a 33'/s % <strong>från</strong> Sverige. Den allra största <strong>de</strong>len af fisken rökes i<br />
Kiel <strong>och</strong> försän<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rpå åt alla håll, mest i lådor af 5 kg., med posten.<br />
Exporten <strong>från</strong> distriktet till Sverige var obetydlig, ehuru sås<strong>om</strong> vanligt<br />
stora massor voro transitera<strong>de</strong> öfver Lobeck; 23 mindre fartyg intogo i Ekensund<br />
mursten (»Verblendsteine») till svenska hamnar. Från Wismar medtog<br />
ett tyskt fartyg 21,000 st. mursten till Sundsvall. Från Rendsburg afgingo
29<br />
med 18 främman<strong>de</strong> fartyg 7,282 etr superfosfat <strong>och</strong> 17,770 d:o svafvelkis tilt<br />
svenska hamnar.<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n företed<strong>de</strong> äfven un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> en tröstlös anblick <strong>och</strong><br />
var anbu<strong>de</strong>t af skeppsrum öfver allt större an efterfrågan. På hösten stego<br />
väl trävarufrakterna <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> spanmålsfrakterna <strong>från</strong> Nordsjöhamnarna,<br />
men i fraktfarten på Östersjön inträd<strong>de</strong> ingen förbättring. De sista <strong>år</strong>ens goda<br />
skördar <strong>och</strong> <strong>de</strong> höga tullarne inskränkte i hög grad spànmålsinförseln <strong>från</strong><br />
Östersjöprovinserna till Tyskland <strong>och</strong> bidrogo att nedtrycka frakterna.<br />
För segelfartyg reglera<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> frakter:<br />
Från hamnarne i södra Botten för brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor 22—23 mark in<br />
full per standard på v<strong>år</strong>en, se<strong>de</strong>rmera 21-—22 tnk <strong>och</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r; <strong>från</strong> Norrbotten<br />
26—28 mk på v<strong>år</strong>en, se<strong>de</strong>rmera 21—24 mk.<br />
Frän Piteå <strong>och</strong> Skellefteå för spärrar <strong>och</strong> bjelkar kr. 4'/, à kr. 5 in full<br />
för 3l'/3 kub.-f., första resan; se<strong>de</strong>rmera kr. 4 à kr. 4 1 /,, ja till <strong>och</strong> med kr. 3 1 /,-<br />
Från Val<strong>de</strong>marsvik, Vestervik <strong>och</strong> Oskarshamn 9—12 öre med 5 X pr<br />
kub.-f. fyrskurna brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> kr. 2 iu full pr red. tolft 12'X 12"X l 1 /." för<br />
vankantiga.<br />
Från ryska <strong>och</strong> finska hamnar 22—24 mk in full pr std; frän <strong>de</strong> engelska<br />
kolhamnarna £ 5 10 sh.—£ 6 in full pr keel <strong>och</strong> 4 sh. 9 d.— 5 sh.<br />
pr ton.<br />
För petroleum <strong>från</strong> Nordamerika 2 sh. 9 d.— 3 sh. med 5 % för 40<br />
gallons.<br />
För ris <strong>från</strong> Ostindien till Flensburg 40 sh. pr ton; för oljekakor <strong>från</strong><br />
Marseille till samma hamn 13 sh. pr 1,015 kg. <strong>och</strong> för salt <strong>från</strong> England<br />
6 sh. 6 d. pr ton.<br />
För ångare gäl<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> frakter:<br />
För trävaror ungefär samma sorter s<strong>om</strong> för seglare.<br />
För tändstickor <strong>från</strong> Kalmar <strong>och</strong> Norrköping kr. 1.5 0 in full pr kista;<br />
<strong>från</strong> Malmö kr. 1.25 à kr. 1.50 in full (enligt <strong>år</strong>sackord 85 öre); för jern<br />
<strong>och</strong> stål frän Stockholm kr. 7 med 10 "„ pr 1.000 kg., fram pä s<strong>om</strong>maren<br />
4 à 6 mk pr d:o; <strong>från</strong> Norrköping 30 pf. med 5 .'„ pr ctr för mindre partier,<br />
4 à 4'/3 mk pr 1,000 kg. för större: <strong>från</strong> Gefle <strong>och</strong> Hudiksvall 27 a 30<br />
öre pr ctr.<br />
För sill <strong>från</strong> Göteborg kr. 1.75 à kr. 2 in full pr låda <strong>om</strong> 100 kg.;<br />
<strong>från</strong> Malmö kr. 1.10 med 10 % pr d:o.<br />
För färsk lax fråu Stockholm kr. 2 med 10 % pr ctr.<br />
För svinkreatur <strong>från</strong> Malmö kr. 3 à kr. 3.7 5, frän Helsingborg kr. 4,<br />
<strong>från</strong> Halmstad kr. 5 <strong>och</strong> <strong>från</strong> Falkenberg kr. 6 in full pr st.<br />
För sprit frän Stockholm 4'/a öre in full pr kanna; <strong>från</strong> ryska hamnar<br />
18 à 19 mk in full pr 144 wedro.<br />
Från Riga, Keval oeh Libau 6 à 12 mk in full pr 2,000 kg. råg, annan<br />
spanmål i proportion.<br />
Från engelska kolhamnar sairnna frakter s<strong>om</strong> för seglare.<br />
Un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>mo till Lübeck 1,394 ångare <strong>om</strong> 970.579 kub-m.<br />
<strong>och</strong> 814 segelfartyg <strong>om</strong> 210,074 kub.-m., tillsammans 2,208 fartyg <strong>om</strong> 1,180,653<br />
kub. ID. Un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> anlän<strong>de</strong> 1,414 ångare <strong>om</strong> 982,105 kub.-m.<br />
<strong>och</strong> 784 segelfartyg <strong>om</strong> 191,559 kub.-m., tillsammans 2,198 fartyg <strong>om</strong> 1,173,664<br />
kub.-m.<br />
Ar 1860 ank<strong>om</strong>mo 278 ångare <strong>om</strong> 163,346 kub.-ni.<br />
» » » 856 segelfartyg » 190,512 »<br />
1,134 fartyg <strong>om</strong> 353,850 kub.-m.
30<br />
År 1870 ank<strong>om</strong>mo 454 ångare <strong>om</strong> 187,925 kub.-m.<br />
1,240 segelfartyg » 237,220 kub.-m.<br />
1,694 fartyg <strong>om</strong> 425,145 kub.-m.<br />
År 1880 ank<strong>om</strong>mo 1,014 ångare <strong>om</strong> 597,944 kub.-m.<br />
» » » 1,300 segelfartyg » 292,605 kub.-m.<br />
2,314 fartyg <strong>om</strong> 890,549 kub.-m.<br />
I <strong>och</strong> för byggna<strong>de</strong>n af Nord-Oatseekanalen äro mätningar <strong>och</strong> borrningar i<br />
gång; men osäkert är huruvida man <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer att börja med jordarbetena.<br />
Öfverflö<strong>de</strong>t på obegagnad t kapital var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et så stort, att bankerna i<br />
Lttbeck sägo sig nödsaka<strong>de</strong> att nedsätta upp- <strong>och</strong> afskrifoingsräntan <strong>från</strong> 2 1 /2<br />
% till 2 % <strong>och</strong> se<strong>de</strong>rmera till 1 1/2 % . Diskontot i bankerna var för första<br />
klassens vexlar intill slutet af november 2 %—3 3 /4 °,. .<br />
Det är ännu för tidigt att döma öfver verkningarna af skyddstullsystemet,<br />
med hvilket man sedan 1879 experimenterat. De nya tullarna k<strong>om</strong>mo till<br />
stånd gen<strong>om</strong> en k<strong>om</strong>pr<strong>om</strong>iss mellan godsegarne <strong>och</strong> <strong>de</strong> stora jernverksegarne,<br />
<strong>och</strong> skulle <strong>de</strong>ssa klasser ej bafva något emot en ytterligare förhöjning. Att<br />
köpmansklassen i stä<strong>de</strong>rna är emot tullförhöjningar är naturligt. Till spanmålstullarne<br />
intaga stä<strong>de</strong>rnas arbetare en temligen likgiltig ställning, sedan <strong>de</strong> sett<br />
att brö<strong>de</strong>t ej blifvit dyrare än förut; <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>ltaga <strong>de</strong> gerna i ropet <strong>om</strong><br />
tullskydd för <strong>de</strong>t inhemska arbetet. Klag<strong>om</strong>ålen öfver jordbrukets nödstälda<br />
läge fortfara <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> hafva sin grund ej allenast i utländsk konkurrens, utan<br />
äfven i <strong>om</strong>huUgt högt appdrifna egend<strong>om</strong>s- <strong>och</strong> arren<strong>de</strong>pris.<br />
R<strong>om</strong> (Beskickningen) <strong>de</strong>n 26 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
Den 13 i <strong>de</strong>nna månad sammanträd<strong>de</strong> uti Genova <strong>de</strong>n af »L'Associazione<br />
marittima Ligure» sammankalla<strong>de</strong> »Congresso nazionale marittimo», hvilken bor<strong>de</strong><br />
öfverlägga <strong>om</strong> lämpligaste sättet att förhjelpa <strong>de</strong>n marittima industrien ur <strong>de</strong>t<br />
lägervall hvaruti <strong>de</strong>n fortfaran<strong>de</strong> befinner sig. Representanter för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrarne,<br />
sjöstä<strong>de</strong>rna, re<strong>de</strong>ri- <strong>och</strong> assuransbolagen jemte en mängd andra korporationer<br />
uti alla <strong>de</strong>lar af lan<strong>de</strong>t tillstä<strong>de</strong>sk<strong>om</strong>mo <strong>de</strong>rvid till ett antal af 300 personer,<br />
<strong>och</strong> öppna<strong>de</strong>s sammank<strong>om</strong>sten af presi<strong>de</strong>nten i nämn<strong>de</strong> association, hr<br />
Sanguinetti, med ett tal, <strong>de</strong>ruti han förklara<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna kongress, med afseen<strong>de</strong> å<br />
mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>ltagare <strong>och</strong> <strong>de</strong> frågor s<strong>om</strong> skulle behandlas, vara en af <strong>de</strong> vigdgaste<br />
s<strong>om</strong> på senare ti<strong>de</strong>r hållits. Lagen af <strong>de</strong>n 6 <strong>de</strong>cember 1885 vore ej<br />
tillfyllestgöran<strong>de</strong>, sa<strong>de</strong> han, <strong>och</strong> illa ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>n blifvit tillämpad. Segelflottan<br />
vore <strong>de</strong>n företrä<strong>de</strong>svis till men, likas<strong>om</strong> tryckerikonsten ej gjort pennan umbiirlig,<br />
symaskinen icke nålen, jernvägen icke hästen, likaså måste <strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
ett krig kolförrå<strong>de</strong>t tager slut seglet ersätta ångan, <strong>och</strong> segelflottan ha<strong>de</strong> sjelfva<br />
England aldrig vanv<strong>år</strong>dat. Om ej <strong>de</strong>n stora <strong>och</strong> lilla kustfarten skyddas af<br />
lagen, skulle <strong>de</strong>nna råka i hän<strong>de</strong>rna på utländingen, <strong>de</strong>t vore <strong>de</strong>rföre nödvändigt<br />
att k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>n till hjelp <strong>och</strong> hoppa<strong>de</strong>s han att parlamentet skulle finna
31<br />
någon utväg att afhjelpa bristerna i <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> lagstiftningen. Det kun<strong>de</strong><br />
blott blifva fråga <strong>om</strong> tillskjutan<strong>de</strong>t af några millioner, hvil ka rikligen k<strong>om</strong>me<br />
att ersättas gen<strong>om</strong> ökad trafik <strong>och</strong> stegra<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ster. Seglet, tilla<strong>de</strong> han ånyo,<br />
är lika nödvändigt s<strong>om</strong> ångan: <strong>de</strong>t 25 millioner värda pansarfartyget blefve<br />
onyttigt <strong>om</strong> <strong>de</strong>t fela<strong>de</strong>s personer för <strong>de</strong>ss manövreran<strong>de</strong>, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa erhålla sin utbildning.<br />
Sedan några af <strong>de</strong> närvaran<strong>de</strong> fått or<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>rvid <strong>de</strong> sa<strong>de</strong> sig endast i brist<br />
af något bättre hafva röstat for lagen af 1885 <strong>och</strong> att <strong>de</strong> visserligen föga trod<strong>de</strong><br />
på sådana kongressers s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nu församla<strong>de</strong> praktiska resultat, på nyttan af<br />
parlamentariska un<strong>de</strong>rsökningsk<strong>om</strong>missioner <strong>och</strong> på regeringens löften, men att<br />
<strong>de</strong> dock <strong>de</strong>nna gång, då hela <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mersiella <strong>och</strong> maritima elementet <strong>från</strong> Ventimiglia<br />
till Venedig var försauiladt, hoppa<strong>de</strong>s att något allvarligt skulle k<strong>om</strong>ma att<br />
göras, utsågs hr Sanguinetti till ordföran<strong>de</strong> <strong>och</strong> blefvo tre utskott tillsatta för<br />
<strong>de</strong>n preliminära behandlingen af <strong>de</strong> särskilda frågor s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>me att behandlas.<br />
Enligt <strong>de</strong>t af LAssociazione marittima ligure» uppgjorda programmet för<br />
kongressens arbeten skulle <strong>de</strong>n öfverlägga <strong>om</strong><br />
»förlängning till <strong>och</strong> med <strong>år</strong> 1888 eller åtminstone till <strong>och</strong> med <strong>år</strong> 1887<br />
af ti<strong>de</strong>n för erhållan<strong>de</strong> af premier för fartyg förvärfva<strong>de</strong> ut<strong>om</strong>lands <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta<br />
i ändamål att <strong>de</strong>n privaia industrien måtte un<strong>de</strong>rlättas <strong>och</strong> förberedas <strong>de</strong> lämpligaste<br />
elementerna för byggan<strong>de</strong>t af jernfartyg;»<br />
»beviljan<strong>de</strong> af <strong>sjöfart</strong>spremier åt alla i första klassen upptagna segelfartyg<br />
i stället för blott åt <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> ej äro femton <strong>år</strong> gamla;»<br />
»hemställan till regeringen att <strong>de</strong>n måtte tillgodose <strong>de</strong>n stora <strong>och</strong> <strong>de</strong>n lilla<br />
kustfarten lika mycket s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n fria nationela <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rsöka <strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
ej vore skäl i att jemväl till fartyg s<strong>om</strong> äro tvungna att afgå i barlast utsträcka<br />
premierna;»<br />
»afskaffan<strong>de</strong> af afgifterna till konsulerna eller åtminstone <strong>de</strong>ssas reformeran<strong>de</strong>,<br />
så att <strong>de</strong> måtte blifva afpassa<strong>de</strong> efter <strong>de</strong> konsulära tjenstemännens arbete<br />
<strong>och</strong> prestationer samt <strong>de</strong> fartygs befrian<strong>de</strong> <strong>från</strong> dylika afgifter s<strong>om</strong> blott<br />
anlöpa en hamn utan att <strong>de</strong>r göra <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer;»<br />
»upphäfvan<strong>de</strong> af art. 18 i lagen <strong>och</strong> art. 96 i reglementet, på <strong>de</strong>t att<br />
fartyg s<strong>om</strong> anlända till statens hamnar icke efter fyra måna<strong>de</strong>s förlopp må<br />
vara pligtiga att erlägga nya hamnpenningar;»<br />
»upphäfvan<strong>de</strong> af art. 24 i lagen <strong>och</strong> art. 97 i reglementet, på <strong>de</strong>t att<br />
fartyg s<strong>om</strong> i barlast ank<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t till statens hamnar, utan att göra<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer icke efter femton dagars förlopp må vara pligtiga att betala<br />
en fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>l af hamnpenningarne;»<br />
»hemställan till regeringen <strong>om</strong> öppnan<strong>de</strong> till förmån för redarne af en kredit<br />
hos emissionsbankerna, till belopp af 50 millioner lire à 3 %, för byggan<strong>de</strong>t<br />
af jernfartyg uti Italien, men ej annorstä<strong>de</strong>s;» samt slutligen<br />
»alla entreprena<strong>de</strong>rs för regeringens räkning utbjudan<strong>de</strong> till allmän täflan<br />
emellan italienske redare <strong>och</strong> re<strong>de</strong>ribolag, enär icke privilegiet utan en hvars<br />
rätt ensamt kan lätt <strong>och</strong> snabbt återuppväcka marinen <strong>och</strong> sätta <strong>de</strong>n i tillfälle<br />
att i hän<strong>de</strong>lse af behof göra lan<strong>de</strong>t <strong>de</strong> stora tjenster andra <strong>sjöfart</strong>sidkan<strong>de</strong> nationer<br />
i vigtiga fall p<strong>år</strong>äkna.»<br />
Efter föregångna öfverläggningar, hvilka räckte i flera dagar, har kongressen<br />
stannat i följan<strong>de</strong> beslut:<br />
l:o. Kongressen, s<strong>om</strong> är öfvertygad <strong>om</strong> <strong>de</strong>n oafvisliga nödvändigheten af<br />
att in<strong>om</strong>lands befrämja fartygsbyggan<strong>de</strong>t af jern, uttalar <strong>de</strong>n önskan att, med<br />
à terupplifvan<strong>de</strong> af systemet utaf temporär tullfrihet för fartygsmaterialier, någon<br />
förändring icke må vidtagas uti <strong>de</strong>t gen<strong>om</strong> lagen röran<strong>de</strong> premier för <strong>de</strong>n<br />
merkantila marinen stadga<strong>de</strong> belopp af premier för fartygsbyggna<strong>de</strong>r.
32<br />
2:o <strong>och</strong> 3:o. Kongressen uttalar inför konungens regering <strong>de</strong>n önskan att<br />
»jöfartspremier må beviljas inhemska såväl segel- s<strong>om</strong> ängfartyg, så länge <strong>de</strong> äro<br />
upptagna i första klassen, oberoen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ras ål<strong>de</strong>r.<br />
Den uttalar <strong>de</strong>n önskan att segelfartyg af en lägre klass må proportionsvis<br />
erhålla premier eller åtminstone beviljas lättna<strong>de</strong>r i utgöran<strong>de</strong>t af afgifter.<br />
Den uttalar dcrjemte <strong>de</strong>n önskan att navigationspremier må beviljas <strong>de</strong> inhemska<br />
<strong>och</strong> naturalisera<strong>de</strong> fartyg s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n af lagen föreskrifna tidrymd<br />
användas till längre sjöresor, äro eller varda klassificera<strong>de</strong> 0.90 til! likhet med<br />
<strong>de</strong>m af första klassen.<br />
4:o. 1) Den anhåller att regeringen måtte till förmån för <strong>de</strong>n stora <strong>och</strong><br />
lilla kustfarten utverka förmånen af <strong>de</strong> i lagen <strong>de</strong>n 6 <strong>de</strong>cember 1885 stadga<strong>de</strong><br />
<strong>sjöfart</strong>spremier eller åtminstone <strong>och</strong> i <strong>de</strong>t fall att en sådan jcuilikhet i behandling<br />
ej skulle kunna gen<strong>om</strong>löras. för en tid eller så länge beviljan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>ssa<br />
premier varar, medgifva frihet <strong>från</strong> <strong>de</strong> direkta <strong>och</strong> indirekta afgifter s<strong>om</strong> äro<br />
pålagda fartyg använda i <strong>och</strong> för <strong>de</strong>n större eller mindre <strong>sjöfart</strong>en samt särskildt<br />
befria <strong>de</strong>m <strong>från</strong> betalning af konsulära afgifter, ställan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ana reform<br />
i förbin<strong>de</strong>lse med reorganiseran<strong>de</strong>t af konsulstjensten i ofvannämnda anda.<br />
2) Den anhåller att regeringen måtte utsträcka <strong>sjöfart</strong>spreniierua till fartyg<br />
s<strong>om</strong> måste afgå i barlast i enlighet, mod hvad »L'Association« marittinia<br />
Ligure» i tredje punkten föreslagit.<br />
3) Den anhåller att regeringen måtte upphäfva 18 oeh 24 art. i lagen<br />
<strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>c. 1885 <strong>och</strong> motsvaran<strong>de</strong> art. i reglementet, på sätt »LAssoeiazioue<br />
marittinia Ligure» i fjer<strong>de</strong> punkten ifrågasatt.<br />
4) Den anhåller att regeringen måtte låta <strong>om</strong>besörja- <strong>de</strong>n marittinia sanitära<br />
servisen på ett sätt s<strong>om</strong> bättre motsvarar <strong>de</strong>t niarittima samfun<strong>de</strong>ts yvkan<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>t af grannlän<strong>de</strong>rna vidtagna system samt att <strong>de</strong>n måtte skrida<br />
till ett fullständigt sammanföran<strong>de</strong> i ett af alla <strong>de</strong> administrativa serviser sous<br />
röra <strong>sjöfart</strong>en, anförtroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>m åt ledningen af en enda myndighet.<br />
5) Den anhåller att <strong>de</strong>n särskildt vid revisionen af tulltaxan mätte fästa<br />
tillbörligt afseen<strong>de</strong> på tullfrihet för <strong>de</strong> tacklings- <strong>och</strong> byggnadsmaterialier s<strong>om</strong><br />
erhållas vid raseran<strong>de</strong>t eller <strong>om</strong>byggan<strong>de</strong>t af nationella fartyg.<br />
6) Den hemställer till konungens regering att <strong>de</strong>n vid reformeran<strong>de</strong>t :it'<br />
<strong>de</strong>n merkantila marinlagstiftningen måtte reorganisera hamnkaptensservisen på<br />
ett sätt s<strong>om</strong> bättre ölverensstäininer med <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns intressen, betagan<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma<br />
hvarjo juridisk straffmyndighet.<br />
7) Den anhåller att regeringen gen<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrarne eller på hvad annat<br />
sätt <strong>de</strong>n anser lämpligast ville på ett uniformt sätt <strong>och</strong> me<strong>de</strong>lst lämplig<br />
tariff reglera utlemnan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> varor s<strong>om</strong> utgöra föremål för anlöpnings- <strong>och</strong><br />
kustfarts<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
8) Kongressen uttalar <strong>de</strong>n önskan att regeringen, med vidmakthållan<strong>de</strong> at'<br />
art. 15 i lagen <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>c. 1885 <strong>och</strong> innan <strong>de</strong>n afslutar <strong>sjöfart</strong>straktat med<br />
främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, måtte fästa afseen<strong>de</strong> vid <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrarnes <strong>och</strong> <strong>de</strong> marittinia<br />
samfun<strong>de</strong>ns åsigter i fråga <strong>om</strong> nyttan <strong>och</strong> lämpligheten af att i traktaten iakttaga<br />
fullk<strong>om</strong>lig reciprocitet.<br />
5:o. Den uttalar <strong>de</strong>n önskan att regeringen så snart s<strong>om</strong> möjligt måtte<br />
framlägga ett lagförslag röran<strong>de</strong> reorganiseran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n marittinia krediten <strong>och</strong><br />
förordas påbjudan<strong>de</strong>t af niarittima inteekningsbevis, bemyndigan<strong>de</strong> rikets etuissionsinstitnt<br />
att utfärda dylika bevis.<br />
6:o. Att entreprena<strong>de</strong>r lör regeringens räkning måtte öfverlcmuas till<br />
tiflan emellan italienske redare <strong>och</strong> redcribolag.<br />
Att vilkoren för blifvan<strong>de</strong> entreprena<strong>de</strong>r måtte offentliggöras två <strong>år</strong> före<br />
utgången af nuvaran<strong>de</strong> konvention <strong>och</strong> att man sex måna<strong>de</strong>r efter offentlig-
33<br />
göran<strong>de</strong>t måtte skrida till entreprena<strong>de</strong>r lor<strong>de</strong>la<strong>de</strong> i serskilda lotter, allt efter<br />
<strong>de</strong> postaliska <strong>och</strong> k<strong>om</strong>tnerciella förhållan<strong>de</strong>na i riket.<br />
Kongressen uttalar <strong>de</strong>n önskan att <strong>om</strong> i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>slagbokeu, i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sniarinslagboken,<br />
i reglementet för <strong>de</strong>ss verkställighet <strong>och</strong> i åtskilliga andra sekundära<br />
reglementen förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> maritima lagstiftning måtte sammanföras i ett, förenklas<br />
<strong>och</strong> på lämpligt sätt reformeras.<br />
Kongressen uttalar <strong>de</strong>n önskan att konungens regering måtte reorganisera<br />
<strong>de</strong>n merkantila marinens invalidkassa, befrian<strong>de</strong> redarne <strong>från</strong> ansvaret för betalning<br />
af skatter, ökan<strong>de</strong> beloppet af un<strong>de</strong>rstöd <strong>och</strong> pensioner, höjan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
obetydliga summan, s<strong>om</strong> budgeten upptager för <strong>de</strong>ssa kassors behof.<br />
Dessa beslut, s<strong>om</strong> utvisa att <strong>de</strong>t icke är utan skäl <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan här benämnes<br />
»la gran<strong>de</strong> mendica», k<strong>om</strong>ma att <strong>de</strong>lgifvas »Il Consiglio superiore di<br />
marina», hvilken <strong>de</strong>refter har att med betänkan<strong>de</strong> i ämnet till regeringen ink<strong>om</strong>ma.<br />
F. T. Lindstrand.<br />
Stettin <strong>de</strong>n 25 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för 1888.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 347 svenska fartyg <strong>om</strong> 77,371 tons<br />
» » i barlast 14 >> » 7,192 »<br />
» utrikes ort » med last 86 » 25,703 »<br />
» » » i barlast 14 » 3,587 »<br />
Till Sverige afgingo med last 260 » » 56,989 »<br />
> » " i barlast 90 > » 18,574 »<br />
> utrikes ort » med last 89 v » 31,264 »<br />
» » » i barlast 23 » » 6,449 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 60 norska » 10,356 »<br />
» utrikes ort » » 147 56,539 »<br />
» » > i barlast 3 » » 170 »<br />
Till Norge afgingo med last 2 » » 79 B<br />
» > » i barlast 60 » » 13,428 »<br />
» utrikes ort » med last 62 » » 26,201 »<br />
» » » i barlast 83 » » 25,111 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 640 <strong>om</strong> 169,669<br />
reg.-tons, <strong>de</strong>raf 433 svenska <strong>om</strong> 103,074 <strong>och</strong> 207 norska <strong>om</strong> 66,895 rcg.-tons;<br />
antalet af <strong>de</strong> med last af gångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 413 <strong>om</strong> 114,533 reg.-tons,<br />
<strong>de</strong>raf 349 svenska <strong>om</strong> 88,253 <strong>och</strong> 64 norska <strong>om</strong> 26,280 reg.-tons.<br />
De särskilda hamnarne in<strong>om</strong> distriktet besöktes <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af följan<strong>de</strong> antal<br />
fartyg:<br />
Svenska Norska<br />
Stettin 237 <strong>om</strong> 63,384 reg.-tons 172 <strong>om</strong> 56,625 reg.-tons<br />
Oolberg 2 » 297 » 10 > 1,183 »
34<br />
Greifswald --- 3 <strong>om</strong> 339 reg.-tons 1 <strong>om</strong> 221 reg.-tons<br />
Rttgenwal<strong>de</strong> 2 » 123 » 3 157 »<br />
Stolpmttn<strong>de</strong> — 5 » 743 » — » — »<br />
Stralsund 133 » 26,076 » 14 » 3,018 »<br />
Swinemiin<strong>de</strong>.-. 69 » 20,952 » 5 3,848 »<br />
Wolgast 12 » 2,076 » 6 » 2,621 »<br />
Summa 463 <strong>om</strong> 113,990 reg-.tons 211 <strong>om</strong> 67,668 reg.-tons<br />
mot förra aret 430 » 100,892 » 216 » 68,639 »<br />
alltså <strong>år</strong> <strong>1886</strong> + 33 + 13,098 reg.-tons— 5 — 971 reg.-tons<br />
Såle<strong>de</strong>s liar <strong>de</strong>n svenska <strong>sjöfart</strong>en på <strong>de</strong>tta distrikt, såväl hvad fartyg s<strong>om</strong><br />
drägtighet ang<strong>år</strong>, tillväxt ungefar lika med resorna å <strong>de</strong>n nyupprätta<strong>de</strong> svenska<br />
ångbåtslinien mellan Stockholm <strong>och</strong> Stettin, dä <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>n norska aftagit med<br />
en obetydlighet.<br />
DeD svenska ångbåts/arten på distriktet visar en beständig tillväxt. Sålunda,<br />
räknan<strong>de</strong> hvarje resa s<strong>om</strong> ett fartyg, anlän<strong>de</strong> hit un<strong>de</strong>r 1881 endast<br />
146 svenska ångfartyg <strong>om</strong> 30,675 reg.-tons, då <strong>de</strong>ssa tal alltjemt förökats <strong>och</strong><br />
uppgingo <strong>de</strong>remot i sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till 391 svenska ångfartyg <strong>om</strong> 103,194 reg.tons.<br />
— Dessa sistberörda 391 ångbåtsresor utför<strong>de</strong>s af 47 särskilda ångfartyg<br />
<strong>om</strong> sammanlagdt 16,253 reg.-tons, hvaraf ett gjor<strong>de</strong> 92 resor, ett 49, två 26,<br />
ett 19, ett 16, två 15, ett 13, två 12, tvä 9, ett 8, ett 7, tre 4, fyra 3,<br />
fjorton 2 <strong>och</strong> elfva hvar<strong>de</strong>ra 1 resa. — Af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo till Stettin <strong>från</strong><br />
Sverige 149 <strong>och</strong> <strong>från</strong> utrikes orter 46 svenska ångfartyg, tillsammans 195, af<br />
hvilka 142 <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 41 frän utlan<strong>de</strong>t inneha<strong>de</strong> last. Dessut<strong>om</strong> anlän<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> Sverige till Stralsund 119, Swinemfln<strong>de</strong> 65 <strong>och</strong> till Wolgast 7 svenska<br />
ångfartyg samt <strong>från</strong> utrikes hamnar till Stolpmttn<strong>de</strong> 1, Stralsund 2 <strong>och</strong><br />
Swinemiin<strong>de</strong> 3 svenska ångfartyg. — Från Stettin afgingo till Sverige 140 <strong>och</strong><br />
till utrikes hamnar 74, summa 214 svenska ångfartyg, af hvilka 111 intogo<br />
last till Sverige <strong>och</strong> 42 till utrikes orter; till Sverige afgingo <strong>de</strong>rjemte <strong>från</strong><br />
Stralsund 118, Swinemiin<strong>de</strong> 45 <strong>och</strong> Wolgast 4 samt till utrikes orter <strong>från</strong> Stolpmttn<strong>de</strong><br />
1, Stralsund 3, Swinemiin<strong>de</strong> 5 <strong>och</strong> Wolgast 3 svenska ångfartyg.<br />
Den reguliera svenska ångbåtsfarten pä Stettin öka<strong>de</strong>s sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> med 2<br />
l:sta kl. passagerareängare samt en nyupprättad route. Följan<strong>de</strong> linier trafikera<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp af svenska ångfartyg:<br />
Stockholm—Stettin—Köpenhamn—Stockholm med 2 ångf. <strong>och</strong> 31 resor<br />
Karlskrona—Swinemiin<strong>de</strong>—Stettin r> 3 » » 94 »<br />
Bergen—Göteborg—Malmö etc. Stettin J> 3 « » 40 »<br />
Norrbotten—Norrköping—Lttbeck—Stettin » 3 » » 26 »<br />
Jönköping m. fl. hamnar—Stettin » 1 » » 12 »<br />
Stettin—Spanien & turhamnar med svenska Lloyds » 7 » » 17 ><br />
Passagerareantalet å förstnämnda nya linie utgjor<strong>de</strong> <strong>från</strong> Stockholm resp.<br />
Kalmar hit 452 <strong>och</strong> häri<strong>från</strong> till Köpenhamn <strong>och</strong> svenska hamnar 341; pas-<br />
8agerareafgiften härför utgjor<strong>de</strong> resp. 9,906 <strong>och</strong> 3,517 kronor, samt <strong>de</strong> <strong>de</strong>rjemte<br />
insegla<strong>de</strong> godsfrakterna 8,820 kr. hit <strong>och</strong> 38,494 kr. häri<strong>från</strong>. Det<br />
tor<strong>de</strong> med skäl anmärkas, att <strong>de</strong>ssa båda svenska ångare s<strong>om</strong> nybörjare ha<strong>de</strong> att<br />
kämpa mot en ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt stark konkurrens af tvenne härvaran<strong>de</strong> re<strong>de</strong>riers ångare,<br />
hvilka, medtagan<strong>de</strong> såväl gods s<strong>om</strong> passagerare till nedsatt afgift, redan flera<br />
<strong>år</strong> ensamma un<strong>de</strong>rhållit direkt trafik mellan <strong>de</strong>n svenska hufvudsta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> Stettin<br />
samt sålunda eg<strong>de</strong> sina gamla aflastarekun<strong>de</strong>r. S<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa svenska ångare<br />
äfven anlöpte Köpenhamn hvar åtton<strong>de</strong> dag, så upprätta<strong>de</strong>s i förening med <strong>de</strong><br />
å <strong>de</strong>nna route förut faran<strong>de</strong> tyska <strong>och</strong> danska post- <strong>och</strong> passagerareångare en
35<br />
alldaglig ångbåteförbin<strong>de</strong>lse mellan v<strong>år</strong> plats <strong>och</strong> <strong>de</strong>n danska hufvudsta<strong>de</strong>n; följaktligen<br />
ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> båda här nyk<strong>om</strong>na svenska ångarne en icke mindre sv<strong>år</strong> konkurrens<br />
att upparbeta sig emot. — S<strong>om</strong> re<strong>de</strong>riet nu anser sig böra sysselsätta<br />
<strong>de</strong> båda båtarne på annat båll sås<strong>om</strong> ersättning för en <strong>de</strong>r förlorad ångare, så<br />
har ett annat svenskt re<strong>de</strong>ri redan beslutat att låta sina passagerareångare upptaga<br />
tra<strong>de</strong>n mellan Stockholm <strong>och</strong> Stettin samt vice versa.<br />
A linien Malmö—Stralsund utgjor<strong>de</strong> 2 svenska postångbåtar tillsammans<br />
118 dubbelresor <strong>och</strong> befordra<strong>de</strong> 1,558 passagerare till samt 1.549 <strong>från</strong> Stralsund;<br />
<strong>de</strong>n tariffmässiga passagerareintägten utgjor<strong>de</strong> resp. 22,049 <strong>och</strong> 20,981<br />
kr. Hvad varuutbytet ang<strong>år</strong> så synes Stralsund sås<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>splats ej ega nästan<br />
<strong>de</strong>n ringaste bety<strong>de</strong>lse, ty båtarnes förtjenta godsfrakter utgjor<strong>de</strong>, oaktadt<br />
<strong>de</strong>n dagliga k<strong>om</strong>munikationen, för hela säsongen endast 2,586 kr. till <strong>och</strong> 1,011<br />
kr. <strong>från</strong> Stralsund.<br />
Den norska ångbåts/arten på <strong>de</strong> p<strong>om</strong>merska hamnarne tilltog förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
något; sålunda ank<strong>om</strong>mo hit, när man räknar hvarje resa s<strong>om</strong> ett fartyg, 80<br />
norska ångare <strong>om</strong> 25,124 reg.-tons mot 71 <strong>om</strong> 20,067 reg.-tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
Dessa 80 ångbåtsresor utför<strong>de</strong>s af 48 olika ångfartyg drägtiga 16,812 reg.-tons,<br />
af hvilka ett gjor<strong>de</strong> 6 resor, ett 4, sex 3, tolf 2 <strong>och</strong> 28 hvar<strong>de</strong>ra 1 resa.<br />
Till Stettin anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge 28 <strong>och</strong> <strong>från</strong> utrikes orter 42, tillsammans 70<br />
samtliga lasta<strong>de</strong>; till vicekonsulsstationema ank<strong>om</strong>mo <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> 10 norska ångare<br />
med last. Frän Stettin återvän<strong>de</strong> 15 i barlast till Norge <strong>och</strong> 55 <strong>de</strong>lvis<br />
lasta<strong>de</strong> till utländska hamnar.<br />
Antalet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> segelfartyg, s<strong>om</strong> förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> besökte <strong>de</strong>tta<br />
distrikt utgjor<strong>de</strong>s af 72 svenska <strong>om</strong> 10,796 reg.-tons <strong>och</strong> 131 norska <strong>om</strong><br />
42,554 reg.-tons.<br />
Enligt konsulatets anteckningar <strong>de</strong>ltogo <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i härvaran<strong>de</strong><br />
in- <strong>och</strong> utförsel s<strong>om</strong> följer:<br />
I importen <strong>från</strong> Sverige till Stettin 157 svenska fartyg <strong>om</strong> 36,932 reg.tons;<br />
med <strong>de</strong>samma inför<strong>de</strong>s 18,912 tons granitblock <strong>och</strong> tuktad gatsten, 372<br />
tons kalksten, 70 tons slipsten, 3,490 tons jern, 1,100 tons fältspat, 1,663<br />
tunnor tjära, 383 tons fosfat, 226 stds brä<strong>de</strong>r, 352 lådor lax, 139 fat lingon,<br />
41 lådor punsch, 30 balar papper <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring 780 tons diverse gods. De å<br />
linien Bergen—Göteborg—Malmö—turhamnar—Stettin gåen<strong>de</strong> Göteborgsångbåtarne<br />
hitför<strong>de</strong> <strong>de</strong>rjemte <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa hamnar: 23,936 tunnor sill, 2,328 tunnor<br />
tran, 970 tons jern, 260 tons granitblock, 810 tons svafvelkis, 280 tunnor<br />
krita, 680 lådor tändstickor, 30 tons råg, 250 tons kli, 30 tons lingon, 36<br />
tons pappmassa <strong>och</strong> 1,870 tons styckegods. Från Sverige anlän<strong>de</strong> med svenska<br />
fartyg till Stralsund 1,380 st. ölandsslipstenar, 30,318 kub.-f. spärrar <strong>och</strong><br />
bjelkar, 100 t:r tjära <strong>och</strong> 301 tons styckegods; till Swinemtin<strong>de</strong> 11,700 tons<br />
granitblock <strong>och</strong> gatsten, 2,319 tons jern, 200 tons fältspat, 1,397 t:r <strong>och</strong> 1,362<br />
lådor sill samt en laddning brä<strong>de</strong>r; till Wolgast 857 tons granitblock <strong>och</strong> gatsten<br />
samt 2,887 lådor svensk färsk sill. — Den förtjenta bruttofrakten utgjor<strong>de</strong><br />
härför 269,435 riksmark.<br />
I importen <strong>från</strong> utrikes orter till Stettin <strong>de</strong>ltogo 64 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
20,196 reg.-tons, <strong>de</strong>rutaf ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> S:t Petersburg 12 fartyg med 7,825<br />
tons råg <strong>och</strong> <strong>från</strong> Libau 1 med 476 tons; <strong>från</strong> Norge 6 med 1,680 tons fältspat,<br />
5 med 1,562 tons trottoarsten, 2 med 198 tons qvarts, 2 med 610 tons<br />
apatit, 5 med 7,500 t:r sill <strong>och</strong> 333 t:r tran, 1 med 800 t:r cement <strong>och</strong> 1<br />
med 300 säckar kli; <strong>från</strong> Amerika 5 med 20,608 fat petroleum <strong>och</strong> 1 med<br />
1,404 fat harts; vidare utlossa<strong>de</strong> 1 svenskt fartyg 775 tons kokes, 2,610 tons<br />
oljekakor, 2 412 tons fältspat, 5 1,202 tons lera, 1 444 tons guano, 1 180<br />
tons eldfast sten <strong>och</strong> 3 trälaster. Dessut<strong>om</strong> utlossa<strong>de</strong>s <strong>från</strong> svenska fartyg i
36<br />
Colberg 480 tons stenkol; i Greifswald 500 ton» kol <strong>och</strong> 70 tons guano; i<br />
Stolpmttn<strong>de</strong> 521 tons kol, 571 tons svafvelkis <strong>och</strong> 240 t:r koltjära; i Stralsund<br />
1,444 tons kol, 200 tons oljekakor, 48 fat vin <strong>och</strong> 23,474 kub.-f. brä<strong>de</strong>r;<br />
i Swinemtln<strong>de</strong> 1,989 tons kol <strong>och</strong> 200 tons jern samt i Wolgast 837 tons<br />
färgträ. — Bruttofrakten härför uppgick till 278,900 rmk.<br />
Exporten till Sverige frän Stettin med 135 svenska fartyg <strong>om</strong> 32,113<br />
reg.-tons har bestått af 780 tons mjöl, 80 tons potatis, 339 tons rapskakor,<br />
370 tons salt, 70 tons zink, 315 tons gjutsand, 2,056 ballons syror, 469 tons<br />
stäf, 5,053 st. spritfat, 3,000 kub.-f. ekplankor <strong>och</strong> 21,930 tons diverse gods.<br />
Vidare utför<strong>de</strong>s till Sverige med svenska fartyg <strong>från</strong> Stralsund 163 tons styckegods,<br />
frän Swinemun<strong>de</strong> c:a 700 tons <strong>och</strong> <strong>från</strong> Wolgast c:a 300 tons diverse<br />
gods. — Bruttofrakten var härför stipulerad till 242,878 rmk.<br />
Exporten till utrikes orter <strong>från</strong> Stettin med 72 svenska fartyg <strong>om</strong> 26,110<br />
reg.-tons har utgjorts af 50 tons socker, 275 tons jern, 480 tons mjöl, 3,110<br />
tons sprit, 1,548 tons krita, 4,253 st. t<strong>om</strong>fat, 11,330 t:r cement, 10,223 tons<br />
diverse gods <strong>och</strong> 3 fartyg lasta<strong>de</strong> med trä. Derjemte afskeppa<strong>de</strong>s med svenska<br />
fartyg <strong>från</strong> Colberg 150 tons pitprops, <strong>från</strong> Rtigenwal<strong>de</strong> 2 laster ved, <strong>från</strong> Stolpmttn<strong>de</strong><br />
227 famnar ved <strong>och</strong> 220 load pitprops, <strong>från</strong> Stralsund 290 tons hvete<br />
<strong>och</strong> 175 tons malt, <strong>från</strong> Swinemtin<strong>de</strong> 4 ångare med sprit samt <strong>från</strong> Wolgast<br />
103 tons färgträ. — Bruttofrakten uppgafs utgöra 360,745 rmk.<br />
I importen <strong>från</strong> Norge till Stettin <strong>de</strong>ltogo sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 50 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 9,625 reg.-tons. Af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo 45 fartyg med 48,278 t:r sill, 1,034<br />
t:r tran, 305 bundtar fisk <strong>och</strong> 350 säckar kli, 3 med 2,278 tons svafvelkis,<br />
1 med 545 tons gatsten <strong>och</strong> 1 med 415 t:r koltjära. Vidare inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong><br />
Norge till<br />
Colberg med 7 norska fartyg 3,353 t:r sill<br />
Ktigenwal<strong>de</strong> ... » 2 i> 1.088 »<br />
Swinemtin<strong>de</strong> » 1 » 400 ><br />
Pen förtjenta bruttofrakten utgjor<strong>de</strong> 101,106 rmk.<br />
I importen <strong>från</strong> utrikes orter till Stettin participera<strong>de</strong> icke mindre än<br />
121 norska fartyg oui 46,398 reg.-tons; af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Amerika 38<br />
fartyg med 177,368 fat petroleum, 4 med 13,139 fat harts <strong>och</strong> 1 med 454<br />
tons oljekakor: <strong>från</strong> Skotland 54 fartyg med 86,547 t:r sill, <strong>från</strong> England 5<br />
vteà 1,259 tons piplera, <strong>från</strong> Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna 7 med 1,420 tons gat- oeli trottoarsten,<br />
4,627 t:r sill, 500 tons fosfat, 200 tons lera <strong>och</strong> 30 tons olja; frfiu<br />
Frankrike 5 med 1,858 tons oljekakor, <strong>från</strong> Spanien 1 med 411 fat vin; <strong>de</strong>ssui<strong>om</strong><br />
frän Riga 1 <strong>och</strong> <strong>från</strong> Königsberg 4 med trälaster etc. Från främman<strong>de</strong><br />
hamnar anlän<strong>de</strong> norska fartyg vidare till Colberg 3 med 345 tons svensk granit,<br />
1,800 fat petroleum <strong>och</strong> 504 t:r sill; till Greifswald 1 med 350 tons stenkol;<br />
till Stralsund 12 med 2,865 tons kol <strong>och</strong> 5,206 fat petroleum; till Swinemtin<strong>de</strong><br />
4 med 5,824 tons kol samt till Wolgast 6 med 1,076 tons fàrgträ,<br />
400 tons svafvelkis <strong>och</strong> 1.000 tons trä. — Bruttofraktcn uppgick härför till<br />
1,067,549 rmk.<br />
Exporten häri<strong>från</strong> till Norge med 2 norska fartyg <strong>om</strong> 79 reg.-tons bestod<br />
endast af 44 tons potatis <strong>och</strong> 57 tons murtegel. — Bruttofrakten var blott<br />
700 rmk.<br />
Exporten till utrikes hamnar <strong>från</strong> Stettin med 53 norska fartyg <strong>om</strong> 25,223<br />
reg.-tons utgjor<strong>de</strong>s af 104,134 t<strong>om</strong>ma petroleumfat, 3,222 tons cement, 2,411<br />
tons gammalt jern, 1,060 tons kainitsalt, 578 tons melass, 896 load, 548 tons<br />
<strong>och</strong> 567 läster trä, 300 tons råsocker, 277 tons korn, 120 tons formsand, 82<br />
tons kli <strong>och</strong> 40 tons rapskakor. Dessut<strong>om</strong> afgingo norska fartyg <strong>från</strong> Colberg<br />
1 med 125 tons hvete, <strong>från</strong> Greifswald 2 med 282 tons hvete, <strong>från</strong> Rttgen-
37<br />
wal<strong>de</strong> 1 med ved; <strong>från</strong> Stralsund 3 med 141 tons hvete, 27 tons korn, 43<br />
tons råg etc.; <strong>från</strong> Wolgast 1 med 350 tons hvete. — Bruttofrakten var stipulerad<br />
till 139,724 rmk.<br />
Hela antalet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, s<strong>om</strong> med last till <strong>de</strong> p<strong>om</strong>merska<br />
hamnarne ank<strong>om</strong>mit <strong>och</strong> afgått, utgjor<strong>de</strong> för <strong>de</strong> fem senare <strong>år</strong>en:<br />
De på distriktet förtjenta <strong>och</strong> stipulera<strong>de</strong> bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> härför<br />
tillsammans:<br />
Vid jemförelse emellan <strong>de</strong> lasta<strong>de</strong> fartygens bruttofrakter samt <strong>de</strong>ras alltjemt<br />
växan<strong>de</strong> antal <strong>och</strong> drägtighet tor<strong>de</strong> bemärkas, att, ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t fraktraterna<br />
visat en stark fallan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, tilltager beständigt antalet ångfartyg, s<strong>om</strong> gå<br />
med endast <strong>de</strong>llaster <strong>och</strong> sålunda inbringa i förhållan<strong>de</strong> mindre fraktbelopp.<br />
Besättningarne på <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartyg s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
besökte Stettin utgjor<strong>de</strong> resp. 2,638 <strong>och</strong> 1,613 man samt vid vicekonsulsstationerna<br />
resp. 701 <strong>och</strong> 340 man. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp verkställ<strong>de</strong>s vid generalkonsulatet<br />
för 18 svenska <strong>och</strong> 43 norska fartyg följan<strong>de</strong> mönstringsexpeditioner,<br />
hvarvid <strong>de</strong>t mönstra<strong>de</strong> sjöfolkets nationalitet var:<br />
Med svenska fartyg<br />
Afmönstr. Påmönstr.<br />
Med norska fartyg<br />
Afmönstr. Påmönstr. Summa<br />
Svenskar 28 man 24 man 34 man 19 man 105 man<br />
Norrmän 2 » 3 101 » 38 » 144 »<br />
Danskar 2 » 1 » 5 » 1 » 9 »<br />
Finnar 7 » 4 » 9 7 » 27 ><br />
Tyskar 5 » 4 » 10 > 24 » 43<br />
Div. landsmän 4 > — » 3 5> 7 » 1 4 "<br />
Summa 48 man 36 man 162 man 96 man 342 man<br />
Såle<strong>de</strong>s hafva i <strong>de</strong>t hela afmönstrats 210 <strong>och</strong> påmönstrats 132, tillsammans<br />
342 man, eller 47 man mindre än <strong>år</strong> 1885.<br />
I månadshyra med segelfartyg betaltes här vid påmönstringar i me<strong>de</strong>ltal<br />
för l-.ste styrmän 60 kr., 2:dre d:o 45, timmermän 54, matroser 40, lättmatroser<br />
34 <strong>och</strong> kockar 52 kronor.<br />
Endast <strong>från</strong> ett norskt fartyg har 1 rymningsfall blifvit anmäldt. — Men<br />
<strong>de</strong>remot tillkännagafs att 2 svenska sjömän <strong>från</strong> svenska fartyg, 1 norrman <strong>från</strong><br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 4
38<br />
norskt <strong>och</strong> 1 norrman <strong>från</strong> danskt fartyg drunknat i härvaran<strong>de</strong> samt 1 svensk<br />
sjöman i Swinemttn<strong>de</strong>s hamn; likale<strong>de</strong>s hafva 2 norrmän <strong>från</strong> norska fartyg un<strong>de</strong>r<br />
resa hit <strong>om</strong>k<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong> drunkning. — Å härvaran<strong>de</strong> sjukhus hafva 4<br />
svenskar <strong>och</strong> 3 norrmän varit upptagna, hvilka utskrifvits friska. Befälbafvare<br />
<strong>om</strong>byttes här <strong>om</strong> bord å 2 svenska <strong>och</strong> 1 norskt fartyg.<br />
Antalet nödställda personer, s<strong>om</strong> anhöllo <strong>om</strong> konsulatets bistånd, utgjor<strong>de</strong>s<br />
incl. sjömän af 51 svenskar <strong>och</strong> 22 norrmän, af hvilka 37 svenskar <strong>och</strong> 21 norrmän<br />
hemsän<strong>de</strong>s; <strong>de</strong> öfrige un<strong>de</strong>rstöd<strong>de</strong>s med mindre penningebelopp. Derjemte<br />
anmäl<strong>de</strong> sig här flera svenska arbetare sås<strong>om</strong> afskeda<strong>de</strong> me<strong>de</strong>llösa af mekaniska<br />
verksta<strong>de</strong>n »Vulcan», hvilken på konsulatets föranledning åter upptog en <strong>de</strong>l<br />
i arbete samt un<strong>de</strong>rstöd<strong>de</strong> några med mindre penningebidrag, hvarmed <strong>de</strong>n dock<br />
numera vägrar att fortsätta.<br />
Till konsulatet inlöpte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp 298 skrifvelser <strong>och</strong> 83 korsband,<br />
summa 381 postförsän<strong>de</strong>lser samt utfärda<strong>de</strong>s eller afsän<strong>de</strong>s 439 skrifvelser <strong>och</strong><br />
63 korsband i embetsväg. De <strong>de</strong>rjemte till sjömän ank<strong>om</strong>na bref uppgingo dagligen<br />
till 6 à 10 stycken, af hvilka endast 12 voro vär<strong>de</strong>försän<strong>de</strong>lser. De af<br />
sjömän gen<strong>om</strong> konsulatets försorg till ] 3 adressater hemsända penningebelopp<br />
utgjor<strong>de</strong> till Sverige kr. 845.90 <strong>och</strong> till Norge 140, summa kr. 991.90. Dessut<strong>om</strong><br />
inkassera<strong>de</strong>s <strong>och</strong> hemsän<strong>de</strong>s jemte annan qvarlåtenskap för aflidna sjömän<br />
kr. 15.35 till Sverige <strong>och</strong> kr. 124.70 till Norge.<br />
Sjöfarten på några af Tysklands större hamnar öka<strong>de</strong>s eller minska<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistförflutna <strong>år</strong>et i jemförelse med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> s<strong>om</strong> följer:<br />
År 1885 Är <strong>1886</strong><br />
Fartyg Reg.-tons Fartyg Reg.-tons<br />
Hamburg 6,790 3,704,000 6,913 3,792,000<br />
Derutaf ångare 4,478 3,097,000 4,654 3,204,000<br />
Swinemün<strong>de</strong> 3,851 1,211,000 3,871 1,294,000<br />
Derutaf ångare 2,463 1,033,000 2,489 1,117,000<br />
Stettin excl. SwinemUn<strong>de</strong> 3,650 981,290 3,664 1,050,286<br />
Derutaf ångare 2,186 805,575 2,148 866,823<br />
Bremerhafen o. Geestemun<strong>de</strong> 1,581 1,068,000 1,576 1,065,000<br />
Derutaf ångare 678 816,000 638 813,000<br />
Königsberg (Pillau) 2,018 550,000 1,581 415,000<br />
Danzig 1,821 649,000 1,684 565,000<br />
Memel 842 187,000 808 181,000<br />
Härutaf framg<strong>år</strong> att <strong>sjöfart</strong>en öka<strong>de</strong>s i Hamburg, SwinemUn<strong>de</strong> <strong>och</strong> Stettin,<br />
men aftog i Königsberg, Bremerhafen-G-estemiln<strong>de</strong>, Danzig <strong>och</strong> Memel.<br />
Nationaliteten af <strong>de</strong> sjögåen<strong>de</strong> fartyg s<strong>om</strong> sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> besökte Stettins hamn<br />
var enligt hamnkontorets uppgifter följan<strong>de</strong>: 2,314 tyska, 410 engelska, 394<br />
danska, 281 svenska, 171 norska, 56 holländska, 32 ryska, 4 franska, 1 italienskt<br />
<strong>och</strong> 1 spanskt, summa 3,664 fartyg.<br />
Orsaken till skilna<strong>de</strong>n i antal hvad svenska fartyg ang<strong>år</strong> är <strong>de</strong>n, att några<br />
ångfartyg samma resa tvenne gånger besökt hamnen, i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> efter lossning<br />
i <strong>de</strong>nsamma nedgått till ångqvarnarne eller annan flodplats att lasta <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rpå återvändt till hamnen för att k<strong>om</strong>plettera lasten.<br />
Tillökningen i Stettins import af 68,996 reg.-tons är hufvudsakligen en<br />
följd af <strong>de</strong> nyupprätta<strong>de</strong> ångbåtslinierna, isynnerhet emellan Stettin <strong>och</strong> Amerika.<br />
Spanmålsimporten inskränkte sig i <strong>de</strong>n första hälften af <strong>sjöfart</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
nästan uteslutan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> med <strong>de</strong> reguliera ångarne <strong>från</strong> Petersburg <strong>och</strong> Liban<br />
ank<strong>om</strong>na partierna; <strong>de</strong>remot utveckla<strong>de</strong> sig i loppet af augusti <strong>och</strong> september<br />
en liflig import af hela ångbåtslaster <strong>från</strong> Byssland isynnerhet <strong>från</strong> Petersburg.
39<br />
Från Danzig <strong>och</strong> Königsberg förblef alltjemt sä<strong>de</strong>simporten högst obetydlig, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> här emellan faran<strong>de</strong> ångarne voro till större <strong>de</strong>len hänvisa<strong>de</strong> på trälaster.<br />
Tillförseln af petroleum har åter igen stigit <strong>och</strong> anlän<strong>de</strong> hit 81 fartyg med<br />
331,189 fat petroleum mot resp. 87 <strong>och</strong> 295,856 <strong>år</strong> 1885. Den med nuti<strong>de</strong>ns<br />
alla förbättringar försedda nya petroleumdockan såväl s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong><br />
förordningar till re<strong>de</strong>riernas för<strong>de</strong>l förkorta<strong>de</strong> lossningsti<strong>de</strong>n synes inverka gynnan<strong>de</strong><br />
på utvecklingen af v<strong>år</strong> plats' petroleum<strong>han<strong>de</strong>l</strong>.<br />
Importen af norsk sill steg högre än något af <strong>de</strong> senare 10 <strong>år</strong>en, <strong>de</strong>remot<br />
minska<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n af skotsk vara. Omsättningen uppgick till 555,491 tunnor,<br />
<strong>de</strong>n största hittills här å platsen såväl s<strong>om</strong> i hela verldsmarkna<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nna<br />
artikel.<br />
Exporten af hvete var förhållan<strong>de</strong>vis alltjemt liflig <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> många<br />
aflastningarna med ångare till Rotterdam <strong>och</strong> Antwerpen steg <strong>de</strong>t utförda qvantumet<br />
betydligt öfver <strong>de</strong>t fjolflriga. Utförseln af korn var <strong>de</strong>remot, med undantag<br />
af några större afskeppningar i augusti <strong>och</strong> september till Skotland <strong>och</strong><br />
Ryssland, nästan lika ringa s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. — Exporten af potatis<br />
inskränkte sig till c:a 30,000 centner, mest till England <strong>och</strong> några få aflastningar<br />
till Sverige. — Spritexporten på Spanien uppvisar en tillväxt, <strong>de</strong>remot<br />
träexporten till England <strong>och</strong> Frankrike ett aftagan<strong>de</strong>.<br />
Re<strong>de</strong>riernas olyckliga läge har <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ingalunda förbättrats,<br />
då frakterna nästan öfver allt blefvo förlustbringan<strong>de</strong>; <strong>de</strong>t oaktadt har härstä<strong>de</strong>s<br />
endast ett fåtal fartyg tidtals legat overksamma.<br />
Ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t att jag fortsätter med mina bemödan<strong>de</strong>n att verka för anskaffan<strong>de</strong>t<br />
af en isbrytare såväl s<strong>om</strong> för inrättan<strong>de</strong>t af belysning å segelle<strong>de</strong>n här<br />
emellan <strong>och</strong> Swinemiin<strong>de</strong> i likhet med förhållan<strong>de</strong>t i Öresund, har jag nu gjort<br />
framställning hos härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammare att söka föranleda en nedsättning<br />
i revirlotspenningame. S<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa beräknas här icke efter fartygets djupgång<br />
utan efter <strong>de</strong>n mätta kubikmeterrym<strong>de</strong>n, så hafva <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>ns lopp mod<br />
fartygens alltjemt växan<strong>de</strong> storlek numera uppnått en höjd, s<strong>om</strong> alls icke st<strong>år</strong><br />
i proportion till <strong>de</strong>t af lotsen utförda arbetet, så mycket mera s<strong>om</strong> lotsan<strong>de</strong>t<br />
af stora fartyg icke erfordrar längre tid än af små fartyg. Med afseen<strong>de</strong> på<br />
re<strong>de</strong>riernas nödlidan<strong>de</strong> tillstånd synes <strong>de</strong>t äfvenle<strong>de</strong>s nödvändigt att lotstaxan<br />
reduceras till hvad rätt <strong>och</strong> billigt är.<br />
Amsterdam <strong>de</strong>n 23 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 63 svenska fartyg <strong>om</strong> 24,772 tons<br />
» utrikes ort » » 31 » » 14,278 »<br />
» » » i barlast 3 » » 2,292 ><br />
Till Sverige afgingo med last 38 » > 17,603 »<br />
» » » i barlast 22 » > 7,320 »<br />
» utrikes ort » med last 16 > » 5,729 »<br />
» » » i barlast 19 B » 9,762 »
40<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 186 norska fartyg <strong>om</strong> 50,733 tons<br />
» » » i barlast 2 » » 373 »<br />
> utrikes ort » med last 234 » » 98,638 »<br />
» > » i barlast 3 » » 1,350 »<br />
Till Norge afgingo med last 49 » » 20,075 ><br />
» » » i barlast 152 » 44,822 »<br />
> utrikes ort > med last 62 » » 29,317 »<br />
> » » i barlast 160 > » 55,826 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 514 <strong>om</strong> 188,421<br />
tons, <strong>de</strong>raf 94 svenska <strong>om</strong> 39,050 oeh 420 norska <strong>om</strong> 149,371 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 165 <strong>om</strong> 72,724 tons, <strong>de</strong>raf 54 svenska <strong>om</strong><br />
23,332 <strong>och</strong> 111 norska <strong>om</strong> 49,392 tons.<br />
Sammenlignet med Skibsfarten i <strong>de</strong> 5 foregaaen<strong>de</strong> Aar stiller Forhol<strong>de</strong>ne<br />
sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> fremgaar, at <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne<br />
ogsaa i <strong>1886</strong> er gaaet tilbage, og frem<strong>de</strong>les holdt sig bety<strong>de</strong>lig un<strong>de</strong>r Gjennemsnittet<br />
af tidligere Aar. Sveriges Skibsfart viser 18 Fartöier og 6,252 Tons<br />
mere, Norges <strong>de</strong>rimod 14 Fartöier og 9,490 Tons mindre; for begge Kiger tilsammen<br />
viser Aaret altsaa 4 Skibe mere, men 3,238 Tons mindre.<br />
Forhol<strong>de</strong>t mellem Damp- og Seilskibe har i <strong>1886</strong> været fölgen<strong>de</strong>:<br />
hvoraf svenske:<br />
og norske:<br />
133 Dampskibe drægtige 58,329 Tons<br />
og 389 Seilskibe » 134,107<br />
44 Dampskibe drægtige 23,016 Tons<br />
og 53 Seilskibe » 18,326 »<br />
89 Dampskibe drægtige 35,313 Tons<br />
og 336 Seilskibe 115,781 »<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar viser Sveriges Skibsfart en Tiltagelse<br />
baa<strong>de</strong> af Damp- og Seilskibe af henholdsvis 3 og 15 Stykker, me<strong>de</strong>ns Norges<br />
Skibsfart viser 9 Dampskibe mere, men 23 Seilskibe mindre.<br />
Forhol<strong>de</strong>t mellem Skibe <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> og afgik med Ladning eller i Ballast<br />
har i <strong>1886</strong> været fölgen<strong>de</strong>:
41<br />
De ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe har altsaa været saagodts<strong>om</strong> alle la<strong>de</strong><strong>de</strong>,<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>tte kun har været Tilfæl<strong>de</strong>t med <strong>om</strong>trent 32 % af <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong><br />
Skibe; bland sidstnævnte indtog Dampskibene, <strong>de</strong>r gaar i faste Router, s<strong>om</strong><br />
sædvanlig <strong>de</strong>n störste Plads.<br />
Farten mellem svenske, norske og ne<strong>de</strong>rlandske Havne har s<strong>om</strong> i foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar udgjort <strong>de</strong>n störste Del af <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Districtet.<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> nævnte 63 svenske Skibe drægtige 24,772 Tons, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong><br />
til Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne fra svenske Havne, ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r endvi<strong>de</strong>re 66 norske Skibe<br />
drægtige 17,554 Tons fra svenske Havne, ialt altsaa 129 svenske og norske<br />
Skibe drægtige 42,326 Tons ank<strong>om</strong>ne fra svenske Havne.<br />
Fra Norge ank<strong>om</strong> foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> nævnte 188 norske Skibe drægtige 51,106 Tons<br />
ett svenskt Fartöi drægtigt 318 Tons, ialt altsaa 189 svenske og norske Skibe<br />
drægtige 51,424 Tons ank<strong>om</strong>ne fra norske Havne; sammenlagdt ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s<br />
318 Skibe drægtige 93,750 Tons fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Havne til Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne<br />
un<strong>de</strong>r svensk eller norsk Flag.<br />
En större Del af Skibsfarten mellem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Havne og Districtet<br />
indtages af Dampskibslinier, <strong>de</strong>r gaar i faste Router. De to betydligste<br />
Linier imellem Sverige og Districtet er Re<strong>de</strong>riaktiebolaget »Svea» i Stockholm,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> 4 Dampskibe i Farten mellem Stockholm og Amsterdam, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong><br />
15 Reiser representeren<strong>de</strong> 11,450 Tons, og aktiebolaget »Göta» i Göteborg,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> 3 Dampskibe i Routen Göteborg—Rotterdam og gjor<strong>de</strong> 22 Reiser,<br />
representeren<strong>de</strong> 6,366 Tons. — Mellem Christiania og Amsterdam un<strong>de</strong>rholdtes<br />
en regelmæssig ugentlig Fart med 2 Dampskibe, <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong> 43 Reiser, representeren<strong>de</strong><br />
18,546 Tons.<br />
Den svenske og norske Skibsfart mellem u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r og Districtet<br />
har hovedsageligen været optaget med Farten paa <strong>de</strong> amerikanske Trælast- og<br />
Petroleumhavne samt paa Ost- og Vestindien.<br />
Fra Nord-Amerika ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r med Trælast 7 svenske Skibe drægtige<br />
3,506 Tons <strong>och</strong> 26 norske Skibe drægtige 14,711 Tons, og med Harpix og<br />
Terpentin 2 svenske Skibe drægtige 768 Tons og 27 norske Skibe drægtige<br />
12,005 Tons. — Fra Petroleumhavnene ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r 1 svenskt Fartöi drægtigt<br />
1,267 Tons og 16 norske Skibe drægtige 15,793 Tons. Fra Vestindien ank<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>r til Districtet med Farvetræ og Grundnöd<strong>de</strong>r 6 svenske Skibe drægtige<br />
1,873 Tons og 12 norske Skibe drægtige 4,852 Tons. — Fra Ostindien<br />
ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r med Kaffe, Ris, Coprah, Bambus etc. 2 svenske Skibe drægtige<br />
1,381 Tons samt 8 norske Skibe drægtige 5,610 Tons. — Fra <strong>de</strong> Östersöiske<br />
Kornhavne ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r til Districtet 1 svenskt Skib drægtig 824 Tons og 21<br />
norske Skibe drægtige 6,142 Tons.
42<br />
Hvad <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong> Skibe angaar var <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> ovenfor anty<strong>de</strong>t <strong>de</strong> faste Routers<br />
Dampskibe <strong>de</strong>r indtog <strong>de</strong>n störste Plads bland <strong>de</strong> Skibe <strong>de</strong>r afgik med<br />
Ladning. Andre Udfrakter fra Districtet bestod i mindre Ladninger Cokes og<br />
Kul i Transit fra Tydskland til Östersöen, Kli og Lerjord till Danmark, Torvströelse<br />
til England, t<strong>om</strong>me Petroleumten<strong>de</strong>r samt Jernbaneskiner til Nord-<br />
Amerika, Stykgods samt Machinerier til Ostindien.<br />
Den optjente Bruttofragt af <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Skibe belöb sig ifölge<br />
Skibsförernes Opgaver til fölgen<strong>de</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier Kr. 565,392<br />
» norske » 1,855,411<br />
ialt Kr. 2,400,803<br />
Afgaae<strong>de</strong> svenske Fartöier Kr. 173,492<br />
> norske » » 245,718<br />
ialt Kr. 419,210<br />
Fragtraterne i <strong>1886</strong> har været <strong>om</strong>trent ligesaa lave s<strong>om</strong> i 1885, på enkelte<br />
Farvan<strong>de</strong> faldt <strong>de</strong> selv endnu lavere end i 1885, noget s<strong>om</strong> man ikke<br />
hav<strong>de</strong> troet mulig. Kun overor<strong>de</strong>ntlig stor Spars<strong>om</strong>melighed og nogenlun<strong>de</strong><br />
heldige Beiser kun<strong>de</strong> gjöre <strong>de</strong>t Re<strong>de</strong>rierne mulig at hol<strong>de</strong> sine Skibe i Farten,<br />
u<strong>de</strong>n at Udbyttet ved Aarets Slut un<strong>de</strong>r gunstigste Omstændighe<strong>de</strong>r kan have<br />
været mere end y<strong>de</strong>rst tarveligt. For mange Re<strong>de</strong>re har Aaret <strong>1886</strong> bragt<br />
endnu værre Resultater: Tab paa hver Reise og tilslut Concurs. Ophol<strong>de</strong>t i<br />
<strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Havne i <strong>de</strong>tte Aar, efterla<strong>de</strong>r for mangen Skibsförer mindre behagelige<br />
Erindringer: ikke tilstrækkeligt tilovers af <strong>de</strong>n indk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fragt til<br />
at faa Skibet igjen udklareret med, Re<strong>de</strong>riet hjemme ikke istand til at remitere<br />
<strong>de</strong>t fornödne, Credit næsten umulig at opdrive og naar <strong>de</strong>n tilslut fandtes,<br />
var <strong>de</strong>t efter stort Tab af Tid. Aaret har da ogsaa seet flere Beslaglæggelser<br />
baa<strong>de</strong> paa Skibe og paa <strong>de</strong> fortjente Fragtbelöb, og Anmodning <strong>om</strong> Raad fra<br />
Kapteinernes Si<strong>de</strong>, <strong>om</strong> hvorle<strong>de</strong>s <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> at forhol<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r saadane vanskelige<br />
Forhold, har stadig været paa Bane.<br />
Trælastfrakterne fra <strong>de</strong> östersöiske Havne holdt sig <strong>om</strong>trent paa samme<br />
Standpunkt s<strong>om</strong> i 1885, nemlig mellem Fl. 16 og Fl. 17'/,; i Hösten gik<br />
Fragterne noget opad og kun<strong>de</strong> enkelte Fartöier da betinge Fl. 18 og Fl. 19<br />
per Petersb.-stds. Fra Christianiafjor<strong>de</strong>n, Fredriksstad og Göteborg holdt Fragterne<br />
sig mellem Fl. 11 og Fl. 14, ved Aarets Slut Fl. 15 per Peterb.-stds.<br />
Kornfragterna fra östersöen var igjen meget daarlige, <strong>de</strong>t höieste <strong>de</strong>r<br />
kun<strong>de</strong> betinges var for Dampskibe Sh. 1 3 D. pr Qvarter, en Fragt <strong>de</strong>r visst<br />
ikke paa nogen Maa<strong>de</strong> kan virke opmuntren<strong>de</strong> för Re<strong>de</strong>rierne af <strong>de</strong> Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r af Mangel paa Beskjæftigelse paa andre Farvan<strong>de</strong> har sögt Sysselsættelse i<br />
Korntrafiken fra Östersöen til vesteuropeiske Havne. Trælastfrakterne fra <strong>de</strong><br />
nordamerikanske Trælasthavne var ogsaa y<strong>de</strong>rst lave, £ 4 5 Sh. à £ 4 10<br />
Sh. pr Petersb.-std mod £ 4 15 Sh. s<strong>om</strong> laveste Rater i 1885.<br />
I Petroleumfarten har Skibene ikke havt <strong>de</strong>t bedre, da <strong>de</strong>t höieste <strong>de</strong>r<br />
kun<strong>de</strong> betinges har været Sh. 1 10 D. à Sh. 2.<br />
I Farten med Harpii og Terpentin fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters sydlige Havne,<br />
<strong>de</strong>r især for Rotterdams Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er temmelig bety<strong>de</strong>lig, holdt Fragterne<br />
sig <strong>om</strong>trent paa <strong>de</strong>tsamme Standpunkt s<strong>om</strong> i 1885, nemlig Sh. 2 4 D. for<br />
Harpiz og Sh. 3 2 D. for Terpentin.<br />
Risfragterne var <strong>om</strong>trent uforandre<strong>de</strong>, nemlig Sh. 27 6 D. à Sh. 32 6 D.<br />
med Sh. 2 6 D. Forhöielse for Jernskibe.
43<br />
Fra Java var Fragterne s<strong>om</strong> sædvanlig meget varieren<strong>de</strong> men ogsaa meget<br />
lave, fra Sh. 32 6 D. til Sh. 42 6 D.<br />
I <strong>de</strong>t henrundne Aar blev <strong>de</strong>r for svensk Regning indkjöbt et Fartöi drægtigt<br />
218 Tons og et Fartöi drægtigt 408 Tons blev solgt, for norsk Regning<br />
blev <strong>de</strong>r ikke indkjöbt noget Fartöi.<br />
Paa <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rlandske Kyst forliste ikke noget svenskt eller norskt Fartöi<br />
i <strong>1886</strong>; indbjerget blev blot et eneste Fartöi, nemlig <strong>de</strong>n norske Skonert »Arthur»<br />
af Grimstad til Nieiiwediep, hvor <strong>de</strong>t blev solgt for at ophugges. Det<br />
eneste Fartöi <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> til en af Vioekonsulsstationerne (Vlissingen) for at reparere<br />
lidt Ska<strong>de</strong> var <strong>de</strong>n svensko Skonnert »Svanen» af Stockholm, paa Reisen<br />
fra Antwerpen til Nantes; til Hovedstationen ank<strong>om</strong> ikke noget Fartöi blot for<br />
at reparere lidt Ska<strong>de</strong>.<br />
De til Hjemlan<strong>de</strong>t sendte opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb udgjor<strong>de</strong> i <strong>1886</strong>:<br />
Indbetalt af svenske Söfolk Kr. 5,333<br />
» » norske » » 2,645<br />
ialt Kr. 7,978<br />
Fölgen<strong>de</strong> Antal Sömænd blev i <strong>1886</strong> paa- eller afmönstret ved Generalkonsulatet:<br />
Paamönstret Afmönstret<br />
Med eller fra svenske Skibe 34 36<br />
» norske » 92 98<br />
126 134<br />
I Aarets Löb römte <strong>de</strong>r:<br />
Svenske Norske Udlændn:r Ialt<br />
Fra svenske Skibe 2 3 1 6<br />
» norske » 6 6 3 15<br />
Consulatafgift erlag<strong>de</strong>s:<br />
8 9 4 21<br />
Han<strong>de</strong>l. Naar man ser tilbage paa hvad Aaret <strong>1886</strong> har bragt for Han<strong>de</strong>len,<br />
kan man ikke sige an<strong>de</strong>t end at <strong>de</strong>t har bragt mange Skuffelser og at<br />
<strong>de</strong> Forhaabninger <strong>om</strong> bedre Ti<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> man troe<strong>de</strong> at kunne se et Glimt af,<br />
for <strong>de</strong>n störste Del har slaaet feil. Der var mange, s<strong>om</strong> ved Aaret 1885 Udgang<br />
mente, at <strong>de</strong>n uhyre Formindskelse i alle Artiklers Værdi, <strong>de</strong>t store Fald<br />
Priserne hav<strong>de</strong> gjort paa Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> sidste 3—4 Aar, en<strong>de</strong>lig hav<strong>de</strong><br />
naaet Bun<strong>de</strong>n og at Han<strong>de</strong>lsstan<strong>de</strong>n snart vil<strong>de</strong> begyn<strong>de</strong> at aan<strong>de</strong> friere. Fra<br />
Amerika löd Efterretningerne noksaa forhaabningsful<strong>de</strong> i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r<br />
af Aaret, men i Europa udblev paa faa Undtagelser nær alle Kjen<strong>de</strong>mærker<br />
af en almin<strong>de</strong>lig Gjenopliven i Han<strong>de</strong>l og Industri.<br />
Ogsaa <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Han<strong>de</strong>l med Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne maatte li<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n almene Mathed og kan ikke siges at have været lönnon<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t henrundne
44<br />
Aar. S<strong>om</strong> sædvanlig har Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætningerne hovedsageligen bestaaet i Import<br />
fra Sverige og Norge af Trælast, Fisk, Mineraler og Is og i Export af<br />
Kolonialvarer.<br />
I Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en har Afsætningerne været noksaa livlige i <strong>de</strong>t henrundne<br />
Aar, <strong>om</strong>endskjönt Priserne har været endnu lavere end i Aaret 1885; at <strong>de</strong>t<br />
overhove<strong>de</strong>t var mulig at sælge til disse Priser skyldtes for <strong>de</strong>n störste Del<br />
<strong>de</strong> uhyre lave Fragter, men selv naar man tager <strong>de</strong>tte i Betragtning kan man<br />
neppe sige an<strong>de</strong>t end at Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i <strong>de</strong>t Hele har været ulonnen<strong>de</strong> for<br />
svenske og norske Exportörer. Af skaaren Last har Tilforselen været noget<br />
större end i 1885, me<strong>de</strong>ns Tilforselen af Bjælker stadig aftager, da man kan<br />
faa större Dimensioner i andre Sorter (især Pitch Pine) til forholdsvis billigere<br />
Priser; Pitch Pine Bjælker indfores mest firkant sagne og giver mindre Affald<br />
ved Tilvirkningen end <strong>de</strong> hugne svenske og norske Bjælker. Der fin<strong>de</strong>s imidlertid<br />
en<strong>de</strong>l ældre Firmaer, især i Provindserne, <strong>de</strong>r hol<strong>de</strong>r fast ved <strong>de</strong>n gamle<br />
Vane at kjöbe hugne Bjælker og la<strong>de</strong> disse sage op i Planker og Bord her<br />
i Lan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong> faa Ladninger s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf blev strax solgt.<br />
Forraa<strong>de</strong>t af skaaren og hövlet Last fra 1885 blev saagodts<strong>om</strong> helt realiseret.<br />
S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> sagt tilfortes <strong>de</strong>r noget mere heraf i <strong>de</strong>t henrundne Aar<br />
end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns Priserne holdt sig paa et noget lavere Standpunkt<br />
end i 1885. De fölgen<strong>de</strong> Dimensioner i Gran, <strong>de</strong>r er mest gangbar her<br />
i Lan<strong>de</strong>t, betinge<strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> Priser:<br />
3 X 9—11 Fl. 90 à Fl. 95 mod i 1885 Fl. 92 à Fl- 98<br />
3 X 7 — 8 80 à 85 » 82 à 87<br />
2 1/2 X 6— 7 70 à 75 75 à » 80<br />
2 X 9 — 11 90 à » 95 92 à 95<br />
l 1/2 X 9—11 » 108 à 113 » 110 à » 115<br />
1 X10—11 105 à » 108 » 110 à 115<br />
1 X 9 » 90 à 95 » 90 à 95<br />
1 X 8 85 à 90 86 à 92<br />
1 X V 75 à 80 » 80 à » 85<br />
1 X 4—6 » 70 à 75 75 à 80<br />
Furusorterne betaltes i Gjennemsnit 10 à 15 % höiere. En Factor s<strong>om</strong> Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
mere og mere har at lægge Hensyn til, s<strong>om</strong> vel har bestaaet i<br />
længere Tid, men aldrig i <strong>de</strong>n Grad s<strong>om</strong> nutildags og s<strong>om</strong> aarlig tager större<br />
Proportioner, er at <strong>de</strong>r med Dampskibene bliver tilfort en Mæng<strong>de</strong> mindre Partier<br />
hövlet Last, <strong>de</strong>r af Agenterne for <strong>de</strong> forskjellige Afskibere hjemme forud<br />
er bleven solgt til selve Consumenterne i Smaapluk og strax bliver afleveret<br />
til <strong>de</strong>m ved Dampskibenes Ank<strong>om</strong>st, u<strong>de</strong>n att k<strong>om</strong>me i Marke<strong>de</strong>t. At <strong>de</strong>tte er<br />
til stor Ugavn for <strong>de</strong>n förste Haands Han<strong>de</strong>l er selvfölgelig; for en enkelt<br />
Gang kan <strong>de</strong>t synes att give nogen For<strong>de</strong>l, men <strong>de</strong>r er ingen Tvivl <strong>om</strong> at disse<br />
Slags Transactioner i Læng<strong>de</strong>n bringer Ska<strong>de</strong> for Exportörerne hjemme, thi<br />
Kjöberne bliver i <strong>de</strong>n Grad overströmmet af Agenter, <strong>de</strong>r tilby<strong>de</strong>r Last <strong>de</strong>n<br />
ene lavere end <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n, at <strong>de</strong> tilslut troer at kunne faa <strong>de</strong>n hvad <strong>de</strong> vil<br />
give.<br />
Af andre Trævarer kan nævnes færdiggjorte Dorer og Vinduer, hvoraf<br />
ikke ubety<strong>de</strong>lige Partier tilförtes, især fra Norge. Ved <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Mathed<br />
i alle Bygningsforetagen<strong>de</strong>r tur<strong>de</strong> disse Exportartikler imidlertid neppe<br />
kunne vente at tage större Opsving i <strong>de</strong>n nærmeste Fremtid, <strong>om</strong>endskjönt ellers<br />
Varens go<strong>de</strong> Beskaffenhed og billige Priser gjör <strong>de</strong>n meget eftersögt.<br />
Af Kassebord siges Tilforselen aarlig at tiltage; <strong>de</strong> pleie at leveres directe<br />
til Fabrikerne ved Agenters Mellemk<strong>om</strong>st. Fra Sverige tilby<strong>de</strong>s forti<strong>de</strong>n
45<br />
ganske færdiggjorte Si<strong>de</strong>r af Kasser af alle mulige Dimensioner, s<strong>om</strong> vist k<strong>om</strong>mer<br />
til at fin<strong>de</strong> Indpas, hvis Varens Qvalitet er ligesaa god s<strong>om</strong> Priserne skal<br />
være billige.<br />
Træmasse tilfbrtes s<strong>om</strong> sædvanlig i mindre Partier, især fra Laurvig; Forbruget<br />
af d«nne Vare er imidlertid endnu ikke stort her i Lan<strong>de</strong>t.<br />
Af <strong>de</strong> svenske og norske Nordlandsprodukter Tjære og Beg, Tran og Fisk<br />
var Tilforselen s<strong>om</strong> sædvanlig kun li<strong>de</strong>n. S<strong>om</strong> en Sjæl<strong>de</strong>nhed kan nævnes, at<br />
<strong>de</strong>r i Vinter blev tilfort store Qvanta fersk norsk Sild, fanget paa Ostkysten,<br />
<strong>de</strong>r bliver rögt her i Lan<strong>de</strong>t.<br />
Is. Tilforselen af norsk Biokis var heller ikke stor i <strong>de</strong>t henrundne Aar;<br />
Priserne dreie<strong>de</strong> sig <strong>om</strong>kring Fl. 5 og Fl. 6V2 per udlosset Ton, hvoraf s<strong>om</strong><br />
Fragt Fl. 4 à Fl. 5, saa <strong>de</strong>r kun blev ubety<strong>de</strong>lig tilovers for Isexportörerne<br />
i Norge. Til Hovedstationen ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r 4 Skibe med Isladning, til Nieuvediep<br />
3 og til Maassluis 6.<br />
Af Jern ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> sædvanlig mindre Partier fra Sverige, <strong>de</strong>r sendtes<br />
vi<strong>de</strong>re til Java.<br />
Export fra Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger har igjen hovedsageligen<br />
bestaaet af Kolonialvarer.<br />
Kaffe. I <strong>de</strong>nne for Holland vigtigste Exportartikel har Aaret en<strong>de</strong>lig<br />
seet en bety<strong>de</strong>lig Bedring. Henimod Midten af Aaret viste <strong>de</strong>t sig med större<br />
og större Bestemthed at forrige Aars Brasilhöst, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været anslaaet til<br />
8 Millioner Baller, vil<strong>de</strong> höiest belöbe sig til 6 Millioner, og at en bety<strong>de</strong>lig<br />
Stigning i Priserne, <strong>de</strong>r stadig hav<strong>de</strong> været basere<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>t angivne uudtbmmelige<br />
Förråad i Brasilien, vil<strong>de</strong> være uundgaaelig. Den siste Halvpart af Aaret<br />
har da ogsaa seet en Stigning i Priserne, <strong>de</strong>r hvad Omfang og Hurtighed angaar<br />
næsten aldrig for har været seet. — »God ordinær Java», <strong>de</strong>r hele Aaret<br />
1885 kun<strong>de</strong> kjöbes til 25 1/2 Cents, holdt sig paa <strong>om</strong>trent samme Standpunkt<br />
indtil Juni Maaned <strong>1886</strong>, da <strong>de</strong>n steg til 27 1 /t Cts. Udover S<strong>om</strong>meren bragte<br />
enhver offentlig Auction eller privat Salg en y<strong>de</strong>rligere Stigning i Prisen: i<br />
September stod Prisen paa 35 Cts og ved Aarets Slut kun<strong>de</strong> 40 Cts betinges,<br />
altsaa en Stigning af 37 % in<strong>de</strong>n et halv Aars Tid. Den sidste Gang »god<br />
ordinær Java» betaltes med 40 Cts var i October Maaned 1880; paa hin Datum<br />
stod man imedlertid netop ved Intræ<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n store Overproductions<br />
og <strong>de</strong> stadig voxen<strong>de</strong> Forraa<strong>de</strong>rs Æra, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t nu ved Aaret <strong>1886</strong> Slut<br />
tör kunne siges med nogenlun<strong>de</strong> Bestemthed, at Kaffehösteme i <strong>de</strong> förstk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Aar vil blive mindre end i <strong>de</strong> sidste 2—3 Aar; <strong>de</strong>rforu<strong>de</strong>n har Consumptionen<br />
af Kaffe paa saagodts<strong>om</strong> alle Ver<strong>de</strong>ns Kanter tiltaget med uhyre<br />
Skridt, noget s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> far paapeget i væsentlig Grad maa tilskrives <strong>de</strong><br />
overor<strong>de</strong>ntlig lave Priser, <strong>de</strong>r have været Aarsag til at <strong>de</strong> for benytte<strong>de</strong> Surrogater<br />
er bleven fortrængte. Alt <strong>de</strong>tte gjör <strong>de</strong>t sandsynligt, at Priserne i 1887<br />
ei alene vil kun<strong>de</strong> hol<strong>de</strong> sig paa <strong>de</strong>n nu opnaae<strong>de</strong> Höi<strong>de</strong>, men endogsaa vil<br />
stige *, i<strong>de</strong>tmindste forsaavidt angaar <strong>de</strong>n förste Halvpart af 1887, indtil Efterretningerne<br />
<strong>om</strong> Brasilhöstens Udfald henimod October—November Maaned igjen<br />
vil give Udslaget.<br />
Tilförseln af Java-Kaffe var bety<strong>de</strong>lig mindre i <strong>de</strong>t afvigne Aar paa Grund<br />
af at Hösten paa flere Kanter af Java var misslykket. Qvaliteten af <strong>de</strong>n tilfbrte<br />
Kaffe var imidlertid gjennemsnitlig bedre end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Sukker. Paa Sukker<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Omra<strong>de</strong> har man i <strong>de</strong>t henrundne Aar igjen<br />
gjort höist bedrövelige Erfaringer. Bland <strong>de</strong> Stater, <strong>de</strong>r hyl<strong>de</strong>r Protectionssystemet,<br />
har <strong>de</strong>r været Kappestrid med höie Toldsatser paa Indforselen af<br />
* Ved Februar Anctionen 1887 belöb Prisen för »god ordinær» sig til 44 Cents.
46<br />
fremmed Sukker og höie Premier ved Udforselen af Lan<strong>de</strong>ts egen Sukkerproduction,<br />
for saale<strong>de</strong>s att blive af med <strong>de</strong> store Qvanta Sakker, <strong>de</strong>r ikke paa<br />
nogen Maa<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> kunnet fin<strong>de</strong> Afsætning i selve Lan<strong>de</strong>t. Resultatet har selvfølgelig<br />
været, at Sukker i <strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ikke hav<strong>de</strong> lukket sine Grændser for<br />
alt fremmed Sukker ved at lægge en höi Afgift paa Indforselen, har kunnet<br />
sælges til meget lave Priser og <strong>de</strong>rved ogsaa holdt Prisen for <strong>de</strong>t i selve Lan<strong>de</strong>t<br />
producere<strong>de</strong> Sukker ne<strong>de</strong> paa et ukjendt lavt Standpunkt. Alt synes imidlertid<br />
at ty<strong>de</strong> hen paa at Udförselspremie-Systemet i <strong>de</strong>n Grad s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t nu drives,<br />
har havt sin bedste Tid. I mange Lan<strong>de</strong> begyn<strong>de</strong>r man at höre Klager<br />
over, at <strong>de</strong>r paalægges Folket store Byr<strong>de</strong>r for at hol<strong>de</strong> Sukkerindustrien ilive,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t er Nabofolkene <strong>de</strong>r hoster Frugten af <strong>de</strong>nne Politik, da <strong>de</strong> kan<br />
kjöbe Sukker til <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>t halve af hvad <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> at betale for nogle Aar<br />
si<strong>de</strong>n. Det siges at Frankrige har betalt 72 Millioner Francs til Udförselspremier<br />
<strong>och</strong> Tydskland 20 Millioner Mark, og <strong>de</strong>t er i Virkelighed saa s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t forli<strong>de</strong>n Dag blev udtalt i et franskt Blad: »on surcharge la France d'impots<br />
pour permettre à 1 Angleterre <strong>de</strong> continuer à cons<strong>om</strong>mer, grace aux primes<br />
d exportation, le sucre francais à 15 centimes la livre!»<br />
Hvad Java-Sukker angaar har Aaret <strong>de</strong>sværre seet <strong>de</strong>samme Prisnoteringer,<br />
<strong>de</strong>r i 1884 forvoldte <strong>de</strong>n værste indiske Crisis <strong>de</strong>n nuleven<strong>de</strong> Slægt har oplevet.<br />
Prisen (for N:o 14) <strong>de</strong>r i 1884 var k<strong>om</strong>men ned fra FL 30 til Fl.<br />
18, og i 1885 hav<strong>de</strong> kunnet forbedre sig til Fl. 23, faldt i <strong>de</strong>t henrundne<br />
Aar ned igjen til Fl. 17, og true<strong>de</strong> hele Sukkerindustrien paa Java med total<br />
Un<strong>de</strong>rgang. For at stötte Industrien blev Regjeringen nödt til at afskaffe Sukkerskatten<br />
og Udförselsafgiften paa Java for <strong>de</strong> forstk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar; store Forhaabninger<br />
la<strong>de</strong>r man imidlertid ikke til at nære <strong>om</strong> Resultatet af disse Bestemmelser.<br />
Ogsaa Roesukkerindustrien, <strong>de</strong>r i Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne drives paa en större Scala,<br />
har nödvendigvis maattet li<strong>de</strong> med i <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Misere. Aaret 1885 Priser,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> kun<strong>de</strong>t forbedre sig fra <strong>de</strong>t store Fald i 1884, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>sværre igjen<br />
givet Anledning til at <strong>de</strong>r i Begyn<strong>de</strong>lsen af Aaret <strong>1886</strong> over hele Europa blev<br />
tilsaaet langt större Areal med Roesukker end i 1885; Fölgen var at Hösten<br />
var saameget större, og at Prisen paanyt faldt ned til Fl. 12'/, a Fl. 13.<br />
Hvilket Löb Priserne vil tage i <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar er ikke mulig at sige: <strong>de</strong>t<br />
k<strong>om</strong>mer for <strong>de</strong>n störste Del an paa i hvilken Grad Udsæd af Roesukker vil<br />
foregaa til Vaaren. S<strong>om</strong> Sagerne nu stiller sig er <strong>de</strong>t at befrygte at Priserne<br />
vil gaa endnu lavere i 1887.<br />
Tobak. Denne Vare gjor<strong>de</strong> s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar en Undtagelse fra<br />
<strong>de</strong>n almene Malaise. Fra Sumatra tiltog Tilforselen igjen: i <strong>1886</strong> belöb <strong>de</strong>n<br />
sig til 124,700 Pakker, værd 27 1 /, Millioner Gul<strong>de</strong>n, mod 113,000 Pakker<br />
i 1885, værd 25 Millioner Gul<strong>de</strong>n. Tobakken, <strong>de</strong>r var af fortrinlig Qvalitet,<br />
opretholdte paanyt sit Ren<strong>om</strong>mée at være <strong>de</strong>n allerbedste Tobak for Cigardækblad;<br />
alt hvad <strong>de</strong>r tilförtes fandt strax Kjöbere til stigen<strong>de</strong> Priser. Faren, <strong>de</strong>r<br />
en lang Tid true<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne Artikel — en af <strong>de</strong>ns störste Aftagere ni. <strong>de</strong> Nord-<br />
Amerik. Forene<strong>de</strong> Stater har ved at forhöie Indførselstol<strong>de</strong>n forsögt at hol<strong>de</strong><br />
Sumatra-Tobakken borte fra Marke<strong>de</strong>t — er nu afvendt igjen, da Toldsatserne<br />
ved <strong>de</strong>n Ne<strong>de</strong>rlandske Regjerings Mellemk<strong>om</strong>st er bleven fastsatte til <strong>de</strong>tsamme<br />
s<strong>om</strong> för.<br />
Fra Java var Tilforselen mindre i <strong>1886</strong> end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, ni.<br />
110,000 Pakker, mod i 1885 122,900 Pakker. Qvaliteten var i <strong>de</strong>t hele taget<br />
mindre god end i 1885.<br />
Ris. Alle bety<strong>de</strong>lige Næringsstoffers billige Priser hav<strong>de</strong> igjen en uheldig<br />
Indfly<strong>de</strong>lse paa Ris<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Prisen for Pordinær», <strong>de</strong>r i 1884 hav<strong>de</strong> været
47<br />
Fl. 8 1/2 og i 1885 6 1/2 faldt i <strong>de</strong>t henrundne Aar ned til Fl. 5. Krigen<br />
i Birmah hav<strong>de</strong> ikke nogen mærkelig Indfly<strong>de</strong>lse paa Ris<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en; Qvaliteten<br />
af al Kis, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfra, var meget daarlig. Fra Japan tiltager Tilförselen<br />
med hvert Aar; Bisen s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>rfra er li<strong>de</strong>n men blank, og af fortrinlig<br />
Smag.<br />
The. Tilforselen af Java-The var större end i 1885 og belöb sig til<br />
26,100 Kasser, mod 17,100 Kasser i 1885. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne större Tilförsel<br />
maa til<strong>de</strong>ls söges <strong>de</strong>ri, at paa Theens Hovedmarked London faldt andre<br />
Thesorter, især fra Ceylon og Assam, <strong>de</strong>r didförtes i store Qvantiteter, mere<br />
i Smagen end Java-The. Priserne holdt sig paa et noget lavere Standpunkt<br />
end i 1885.<br />
Paa Fonds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Omraa<strong>de</strong> har man i <strong>de</strong>t henrundne Aar oplevet noget<br />
s<strong>om</strong> aldrig tilforn er skeet paa en saa stor Scala, nemlig Convertering af dyrere<br />
Statslaaner til billigere. S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> anty<strong>de</strong>t i min Aarsberetning for<br />
1885 var <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Mistillid til alle bestaaen<strong>de</strong> öcon<strong>om</strong>iske Forhol<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> holdt uhyre store Kapitaler u<strong>de</strong>nfor alle Han<strong>de</strong>ls- og industrielle Foretagen<strong>de</strong>r;<br />
en<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> herved frik<strong>om</strong>ne Pengemidler oversvömme<strong>de</strong> saa at sige<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t og holdt Rentefo<strong>de</strong>n <strong>om</strong>trent hele Aaret i 2 a 27, % (i Juli<br />
Maaned faldt Privatdisconto i London ned til 7/8 %) ime<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n andre Del<br />
kaste<strong>de</strong>s paa alle förste Rangs Statspapirer og <strong>de</strong>rved forvoldte en i lang Tid<br />
ukjendt Stigning i disse Papirers Kurser. Det var da ikke at undres over at<br />
mange Regjeringer, <strong>de</strong>r have at kjæmpe med trykken<strong>de</strong> Budgetter og Aftagen<br />
af Statens Indtægter, hav<strong>de</strong> fæstet sin hele Opmærks<strong>om</strong>hed paa disse to Facta:<br />
<strong>de</strong>n uhyre Overflod af disponible Pengemidler og <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lig stegne Kurser<br />
af Staternes egne Papirer, og fandt Leilighe<strong>de</strong>n gunstig til at tilbagebetale ældre<br />
Laan, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været optagne i mindre gunstige Ti<strong>de</strong>r, og at optage nye<br />
Laan til lavere Rente.<br />
Den store Succes <strong>de</strong>n franske Regjering opnaae<strong>de</strong> ved Converteringen af<br />
<strong>de</strong>n störste Del af Frankriges Laan i et 3 % Laan, gav Anledning til at flere<br />
andre Stater ligele<strong>de</strong>s k<strong>om</strong> med Converteringsprojecter, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ene efter <strong>de</strong>t<br />
an<strong>de</strong>t faldt heldig ud. Ogsaa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne k<strong>om</strong> i Juni Maaned med en Lov<br />
<strong>om</strong> Convertering af Statens hele 4 % Laan, <strong>de</strong>r belöb sig til 340 Millioner<br />
Gul<strong>de</strong>n i et nyt 3 1 /, % Laan. Regjeringen ansaa <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> nödvendig at la<strong>de</strong><br />
Converteringen ske ved Huset Rotschilds Mellemk<strong>om</strong>st (<strong>de</strong>n förste Gang <strong>de</strong>tte<br />
Bankierhus blev brugt af <strong>de</strong>n Ne<strong>de</strong>rlandske Stat) noget s<strong>om</strong> af mange Authoriteter<br />
i Lan<strong>de</strong>t er bleven fördömt s<strong>om</strong> ganske urimelig og överflödig. Converteringen<br />
lykke<strong>de</strong>s over al Forventning; Afbetalning i Mynt forlangtes kun for<br />
et Belöb af noget over 1 Million Gul<strong>de</strong>n, me<strong>de</strong>ns hele Restbelöbet, <strong>om</strong>trent<br />
339 Millioner, blev indvexlet mod nye 3 7, % Obligationer ad Kurs 98 1/2<br />
Af Converteringen saavel af <strong>de</strong> svenske s<strong>om</strong> norske 47, <strong>och</strong> 4-%^-Laan,<br />
mærke<strong>de</strong>s ikke stort her paa Börsen, da vore Papirer, <strong>om</strong>endskjönt <strong>de</strong> ansees<br />
s<strong>om</strong> y<strong>de</strong>rst soli<strong>de</strong>, ikke har noget egentlig Marked her, fordi <strong>de</strong> ikke er sluttet<br />
her paa Börsen og Renten heller ikke betales her.<br />
Hvad angaar selve Rentefo<strong>de</strong>n saa ansaaes 37, % Renter med aarlig<br />
Amortisation at give <strong>de</strong> bedste Resultater; <strong>de</strong> fleste Staters nye Lian ly<strong>de</strong>r<br />
da ogsaa paa 87, % Renter. Mange Authoriteter er imidlertid af <strong>de</strong>n Mening,<br />
at 3 X Renter vil<strong>de</strong> have givet endnu heldigere Udbytte, og stöttes <strong>de</strong>ri<br />
af <strong>de</strong>n store Succes mange C<strong>om</strong>munale Laan opnaae<strong>de</strong> ved Optagelsen af nye<br />
3 % Laan. I ethvert Tilfæl<strong>de</strong> troer man at kunne sige at 3 % Renter vil<br />
stille sig s<strong>om</strong> Typus ved fremtidig Optagelse af nye Laan, for Stater hvis Credit<br />
er grundfast.
48<br />
Landbruget og Fædriften i Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne har i <strong>de</strong>t henrundne Aar arbei<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r noget gunstigere Omstændighe<strong>de</strong>r end i 1885. Hösten faldt moget godt<br />
ud, Græsset og Klöveret var af fortrinlig Qvalitet, Höet blev indsamlet i udmærket<br />
god Tilstand, Epi<strong>de</strong>mier bland Fæet forek<strong>om</strong> ikke un<strong>de</strong>r Aarets Löb,<br />
andre Sygd<strong>om</strong>mer viste sig kun sporadiskt. Trods alle disse gunstige Omstændighe<strong>de</strong>r<br />
kan Bon<strong>de</strong>stan<strong>de</strong>n neppe siges at have forbedret sin Stilling, da Priserne<br />
for <strong>de</strong> fleste Landbrugs- og Meieriproducter vedvaren<strong>de</strong> har været meget<br />
lave.<br />
Den i min forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> ondarte<strong>de</strong> Sygd<strong>om</strong> bland Svinene<br />
mel<strong>de</strong>s fra paali<strong>de</strong>lig Kil<strong>de</strong> at aftage.<br />
Sluseværket ved Ymui<strong>de</strong>n (Mundingen af Kanalen fra Amsterdam til Nordsoen)<br />
viser sig at være for li<strong>de</strong>t; en ny Sluse af meget store Dimensioner skal<br />
bygges; samtidig skal <strong>de</strong>n y<strong>de</strong>re Havn i Ymui<strong>de</strong>n indrettes till Havn for en<br />
stor Fiskerflaa<strong>de</strong>. — Den nye Vandvei til Rotterdam er iaar bleven bety<strong>de</strong>lig<br />
dybere, saa selv Skibe af 22 à 23 Fod Dybgang kan k<strong>om</strong>me ind og ud.<br />
De vigtigste svenske og norske Exportartikler: Trælast, uskaaren, skaaren<br />
og hövlet, Jern, Kobber, Tjære og Beg, Tran, Is, Sild og Fisk er nu toldfrie;<br />
Kornvarer betaler FL 1.50 pr Last (2lV8 Tön<strong>de</strong>) og Kobber, valset i<br />
Pla<strong>de</strong>r, Spiger FI. 1 pr 100 Kg.<br />
Tho. Egidius.<br />
Georgetown (Demerara, Britiska Guyana) <strong>de</strong>n 4 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för 1889.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 10 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,070 tons <strong>och</strong> af<br />
66 norska <strong>om</strong> 28,783 tons.<br />
Port-au-Prince <strong>de</strong>n 29 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Jacob H. <strong>de</strong> Jonge.<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 780 tons<br />
» » » i barlast 21 » 8,259 »<br />
Till » afgingo med last 20 » 7,845 »<br />
» » i barlast 2 » 660<br />
Från ank<strong>om</strong>mo med last 5 norska 1,725 »<br />
> i barlast 44 » » 19,943<br />
Till » afgingo med last 44 19,548 »<br />
i barlast 3 1,050<br />
Mot slutet af <strong>år</strong>et visa<strong>de</strong> sig en liten förbättring i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>na<br />
till följd af <strong>de</strong> stegra<strong>de</strong> kaffeprisen i Europa, men för öfrigt visa<strong>de</strong> sig icke<br />
någon lifaktighet.
49<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela utförseln anslås till 7,555,900 doll. guld. Kaffeskör<strong>de</strong>n<br />
beräknas till 58,000,000 ll; i början af <strong>år</strong>et höllo sig prisen mellan 5 2/4 <strong>och</strong><br />
7 doll, pr 100 ll, mot slutet af <strong>år</strong>et ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> stigit till 9 à 12 1 /, doll. Utförseln<br />
af kampeschträ uppgick till 282,000,000 ll priset höll sig mellan 17V,<br />
<strong>och</strong> 18 1/2 doll, för bättre sorter <strong>och</strong> mellan 16'/, <strong>och</strong> 17 doll, för sämre sorter<br />
pr 2,000 $ f. o. b.<br />
Utförseln af kakao beräknas till nära 4,000,000 ll.; priset notera<strong>de</strong>s 9'/,<br />
à 12 doll, pr 100 ll. Af b<strong>om</strong>ull utför<strong>de</strong>s endast 2,000,000 ll. priset var 9<br />
à 10 doll, pr 100 ll. Mahognyutförseln var mycket obetydlig, men qvaliteten<br />
god; äfven af socker var utförseln mycket ringa i jemförelse med hvad s<strong>om</strong><br />
ford<strong>om</strong> var.<br />
Vär<strong>de</strong>t af införseln anslås till 5,000,000 doll. Norskt öl är mycket <strong>om</strong>tyckt<br />
här, men priset är för högt för att <strong>de</strong>t skall kunna täfla med <strong>de</strong>t tyska<br />
ölet. Af svenska tändstickor eger en stor införsel rum.<br />
Lan<strong>de</strong>ts finansiella ställning är fortfaran<strong>de</strong> dålig, beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> stora utgifterna,<br />
s<strong>om</strong> nästan icke lemna någonting öfrer för att betala räntan på skul<strong>de</strong>n.<br />
Statsskul<strong>de</strong>n uppg<strong>år</strong> dock icke till mera än 60,000,000 francs, <strong>och</strong> med<br />
någon ekon<strong>om</strong>i skulle <strong>de</strong>t väl icke vara <strong>om</strong>öjligt att på några <strong>år</strong> afbetala <strong>de</strong>nna<br />
skuld.<br />
Af pappersmynt finnas 1,400,000 doll, i rörelse; kursen var i början af<br />
<strong>år</strong>et 36 ,%', pappersmyntet till disfavör, <strong>de</strong>n steg någon tid ända till 60 ,%,<br />
men föll mot <strong>år</strong>ets slut till 27 %.<br />
De politiska förhållan<strong>de</strong>na voro lugna.<br />
På lagstiftningens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> finnes ingenting att <strong>om</strong>förmäla mer än att utförselstullafgifterna<br />
<strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 1 oktober <strong>1886</strong> skola betalas i amerikanskt<br />
guldmynt. Hela tullink<strong>om</strong>sten angifves hafva utgjort 5,095,411 doll.,<br />
<strong>de</strong>raf 3,178,409 doll, införselstullar <strong>och</strong> 1,917,002 doll, utförselstullar.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t var mycket godt un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et.<br />
Yokohama <strong>de</strong>n 19 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Hugh Tweedy.<br />
Intet svenskt fartyg besökte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et distriktet; af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo<br />
3 <strong>om</strong> tillsammans 3,583 tons.<br />
J. J. van <strong>de</strong>r Pot.<br />
Victoria (Britiska Columbia, Canada) <strong>de</strong>n 25 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,308 tons <strong>och</strong><br />
af 2 norska <strong>om</strong> 1,482 tons
50<br />
Sedan »Canadian Pacific Railway» blef färdig hafva emigranter <strong>från</strong> östra<br />
Canada <strong>och</strong> frän Europa börjat draga sig St <strong>de</strong>nna kust, <strong>de</strong>r klimatet är helsosamt<br />
<strong>och</strong> mycket mildare än i östra Canada <strong>och</strong> norra Europa. Förli<strong>de</strong>n s<strong>om</strong>mar<br />
besökte en fiskeriinspektor vestra kusten af Drottning Charlottas öar <strong>och</strong><br />
andra <strong>de</strong>lar af kusten för att taga känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> lämpligheten att <strong>de</strong>r anlägga<br />
fiskerikolonier; han afgaf en mycket gynsam rapport, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är ej <strong>om</strong>öjligt<br />
att in<strong>om</strong> kort en talrik fiskarebefolkning k<strong>om</strong>mer att finna sysselsättning i <strong>de</strong>ssa<br />
trakter.<br />
Dockan vid Esquimault k<strong>om</strong>mer att vara fullt färdig <strong>de</strong>n l nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
juni, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n att blifva till stort gagn för fartyg s<strong>om</strong> gå här på kusten.<br />
Förr fans ingen möjlighet att docka annat än i San Francisco, <strong>om</strong>kring<br />
800 mil häri<strong>från</strong>.<br />
Regeringen utlofvar 80 acres land till hvarje skandinavisk familj s<strong>om</strong> vill<br />
slå sig ner på östra kusten af Vancouvers ö eller på närgränsan<strong>de</strong> öar, un<strong>de</strong>r<br />
förutsättning att minst 30 familjer anmäla sig före <strong>de</strong>n 31 nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> maj,<br />
äfvens<strong>om</strong> att hvarje familj medför minst 500 dollars.<br />
New-York <strong>de</strong>n 1 mars 1887.<br />
William Charles.<br />
I Consulatets Aarsberetning for 1885 <strong>om</strong>taltes at et Fragtmarked hav<strong>de</strong><br />
aabnet sig for vore Dampskibe i Frugtfarten paa Baracoa, Cuba, <strong>och</strong> at <strong>de</strong>t<br />
go<strong>de</strong> Indtryk, s<strong>om</strong> vore Dampskibsförere hav<strong>de</strong> gjort paa Frugtimportörerne<br />
ved <strong>de</strong>res <strong>om</strong>hyggelige Behandling af Lasten sandsynligvis vil<strong>de</strong> le<strong>de</strong> til at <strong>de</strong><br />
norske Dampskibe vil<strong>de</strong> herefter blive foretrukne for <strong>de</strong> engelske, s<strong>om</strong> hidtil<br />
hav<strong>de</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> været anvendte i <strong>de</strong>nne Fart. — Denne Formodning har<br />
ogsaa vist sig att være rigtig; fra 3 norske Dampskibe drægtig tilsammen<br />
1,245 Tons, befragte<strong>de</strong> i 1885, har <strong>de</strong> i <strong>de</strong>nne Fart beskjæftige<strong>de</strong> norske<br />
Dampskibe voxet til 9 Fartöier af ialt 4,303 Tons Drægtighed i <strong>1886</strong> og 12<br />
Fartöier drægtig 5,509 Tons for <strong>de</strong>n nu k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saisonen. Da flere Fartöier<br />
antageligvis ikke vil blive befragte<strong>de</strong> for iaar, vil <strong>de</strong>n hele Baracoaflaa<strong>de</strong>,<br />
med Undtagelse af et, en af Importörerne tilhören<strong>de</strong> Dampskib, bestaa af norske<br />
Fartöier.<br />
Fragterne var i <strong>1886</strong> 10 à 15 % lavere end i 1885, hvilket hav<strong>de</strong> sin<br />
Grund <strong>de</strong>ri, at alle <strong>de</strong> passen<strong>de</strong> Bergenske Dampskibe sögtes befragte<strong>de</strong> for<br />
Saisonen <strong>1886</strong> og næsten hvert enkelt Skib udbödcs samtidig gjennem flere<br />
Fragtagenter <strong>de</strong>ls til Skibsmæglerne her paa Ste<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>ls direkt til Befragterne,<br />
s<strong>om</strong> benytte<strong>de</strong> sig af <strong>de</strong>nne unödige og ska<strong>de</strong>lige Concurrence til at<br />
nedby<strong>de</strong> Fragterne. For k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saison viste <strong>de</strong> bergenske Re<strong>de</strong>re vistnok<br />
i Begyn<strong>de</strong>lsen en fastere Holdning, men da Befragterne paa Grund af <strong>de</strong>t flaue<br />
Marked imö<strong>de</strong>saa for<strong>de</strong>lagtigere, heller end höiere Rater, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong> ikke höre<br />
Tale <strong>om</strong> höiere Fragter og efter nogen Tids Un<strong>de</strong>rhandlinger lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t <strong>de</strong>m<br />
at slutte paa samme Betingelser s<strong>om</strong> forrige Saison; i enkelte Tilfæl<strong>de</strong> maatte<br />
vore Re<strong>de</strong>re endog la<strong>de</strong> sig nöie med lavere Rater.<br />
Fölgen<strong>de</strong> er <strong>de</strong> for k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saison slutte<strong>de</strong> Dampskibe, hvilke alle paa<br />
et <strong>om</strong>r befragte<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>t velkjendte Skibsmæglerfirma Funch Edye & C:o<br />
hersteds:
Bilaga till Konsulns i New-York skrifvelse <strong>de</strong>n 1 Mars 1887<br />
Sid. 51.
51<br />
Victoria af Bergen à £ 395 pr Maaned fra d. 10 Marts til d. 15 Juli<br />
Ludvig Holberg » » à 430 > » 25 » » 15 »<br />
Johan Sverdrup » » à » 430 » » 31 » » 31 »<br />
Bergenseren » » à » 430 » » 1 5 » » 1 5 »<br />
Carl Konow » » à » 400 » » 1 » » 1 »<br />
Stamford » Stavan:rà » 420 » » 15 » » 15 »<br />
Bratten » Bergen à » 420 » » 5 April » 20 »<br />
Welhaven » » à » 430 » »15 Marts » 15 »<br />
Idun » » à » 395 » » 1 5 » » 1 5 »<br />
Wergeland » » a 395 » » 1 5 » » 1 5 »<br />
Odin » » à » 400 » » 15 » » 15 »<br />
Det bemærkes at Havneafgifter og Kul betales af Befragteren.<br />
Af <strong>de</strong> forrige Aar engagere<strong>de</strong> Dampskibe befragte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssu<strong>de</strong>n »Amicitia»<br />
af Bergen ved <strong>de</strong>t oprin<strong>de</strong>lige Certeparties Udgang for et Aar — til d. 1 Juli<br />
d. A. à £ 380 pr Maaned. — Dampskibet »Alert», ogsaa af Bergen, gjor<strong>de</strong><br />
efter Saisonens Slut nogle Toure paa Central-Amerika og er nu i Maanedsfart<br />
mellem Boston og Hayti à Doll. 2,000 pr Maaned, og »Ludvig Holberg» har<br />
si<strong>de</strong>n forrige Höst været i Kvægfarten mellem Aspinwall og Carthagena. Sandsynligvis<br />
vil ogsaa iaar 2 eller 3 Dampskibe kun<strong>de</strong> fin<strong>de</strong> lignen<strong>de</strong> Sysselsættelse<br />
efter Saisonens Slut.<br />
Et Fartöi s<strong>om</strong> særlig skal egne sig for <strong>de</strong>nne Fart bör være af 160 à<br />
180 Fods Læng<strong>de</strong>, 25 Fods Bred<strong>de</strong> og <strong>de</strong>t mindst mulige Dybgaaen<strong>de</strong>. Fartöier<br />
af saadanne Dimensioner indtage en forholdsvis större Last end dybgaaen<strong>de</strong><br />
Skibe af samme Drægtighed, da Bananas, s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> er <strong>de</strong>n Frugt <strong>de</strong>r<br />
föres, almin<strong>de</strong>ligvis stues i blot 2 Lag; <strong>de</strong>rfor foretrækker man ogsaa Fartöier<br />
med 1 Dæk, hvilket da indre<strong>de</strong>s med Tværbjælker, hvor saadanne ikke allere<strong>de</strong><br />
forefin<strong>de</strong>s, for at lægge et extra midlertidigt Dæk. Skibets Rum bör saavel<br />
forud s<strong>om</strong> agterud være heelt aabent, da vandtætte Skot forhindrer <strong>de</strong>n for<br />
Frugten nödvendige Ventilation. Fartöier forsyne<strong>de</strong> med Dobbel-Bund for Vand-<br />
Ballast laste ogsaa for<strong>de</strong>laktigere end <strong>de</strong> <strong>de</strong>r ere udruste<strong>de</strong> med <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige<br />
Vandbehol<strong>de</strong>re for samme Öiemed, da <strong>de</strong>n Plads s<strong>om</strong> disse optager gaar tabt,<br />
me<strong>de</strong>ns Dobbel-Bun<strong>de</strong>n blot gjör at Lasten k<strong>om</strong>mer höiere op un<strong>de</strong>r Dækket,<br />
hvor <strong>de</strong>n indtager et Rum, s<strong>om</strong> dog alligevel vil<strong>de</strong> staa ubenyttet. Det er af<br />
væsentlig Vigtighed at saavel For- s<strong>om</strong> Agterlugen er af extra Störrelse, eller<br />
<strong>om</strong>trent 20 Fod lang <strong>och</strong> 9 Fod bred. Alle Frugtfarere maa <strong>de</strong>rhos have god<br />
Ventilation og være forsyne<strong>de</strong> med Solseil; i Tilfæl<strong>de</strong> af Jærndæk maa <strong>de</strong>tte<br />
belægges med Træ, da Jernet optager og behol<strong>de</strong>r Varmen i saa meget större<br />
Grad.<br />
Den medfölgen<strong>de</strong> Tegning viser Indredningen af et for Frugtfarten specielt<br />
bygget engelskt Dampskib, hvilket anbefales s<strong>om</strong> meget hensigtsmessigt og tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
S<strong>om</strong> ovenfor bemærket ere alle vore Dampskibe befragte<strong>de</strong> for Farten paa<br />
Baracoa; for Farten paa Jamaica og Central-Amerika benyttes frem<strong>de</strong>les engelske<br />
Skibe, da <strong>de</strong> norske ikke ere hurtiggaaen<strong>de</strong> nok til at anven<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>nne<br />
Fart; <strong>de</strong>r er dog neppe nogen Tvivl <strong>om</strong> at norske Dampskibe med 10 à 12<br />
Knots Fart i Timen vil<strong>de</strong> fordrive <strong>de</strong> engelske Fartöier ogsaa fra disse Farvan<strong>de</strong>.<br />
Christian Börs.
Djeddah <strong>de</strong>n 8 februari 1887.<br />
52<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> till distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et; af norska ank<strong>om</strong>mo<br />
3 <strong>om</strong> 1,587 tons.<br />
Han<strong>de</strong>ln här är utan intresse för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena; inga svenska eller<br />
norska produkter k<strong>om</strong>ma någonsin hit, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är osäkert <strong>om</strong> några af <strong>de</strong> artiklar<br />
s<strong>om</strong> utföras häri<strong>från</strong> finna vägen till Sverige eller Norge.<br />
Hela antalet till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg uppgick till 262 ångare <strong>om</strong><br />
290,319 tons <strong>och</strong> 784 segelfartyg <strong>om</strong> 34,187 tons. Bland ångfartygen intogo<br />
<strong>de</strong> engelska, 114 <strong>om</strong> 139,083 tons, främsta rummet, <strong>och</strong> bland segelfartygen<br />
<strong>de</strong> ott<strong>om</strong>anska, 716 <strong>om</strong> 26,218 tons. Sås<strong>om</strong> vanligt k<strong>om</strong>mo flera af fartygen<br />
endast för att landsätta pilgrimer, hvilka voro på väg till Mecka. Hela antalet<br />
ank<strong>om</strong>na pilgrimer uppgick till 42,374.<br />
Allmänna helsotillstån<strong>de</strong>t i Hedjaz var mycket godt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et.<br />
P. N. van <strong>de</strong>r Chijs.<br />
Innehåll: Amsterdam (sid. 39), Djeddah (sid. 52), Georgetown (sid. 48), Lübeck (sid.<br />
21), New-York (sid. 50), Port-au-Prince (sid. 48), R<strong>om</strong> (sid. 30), Stettin (sid. 33), Victoria<br />
(sid. 49), Yokohama (sid. 49).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 3.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887<br />
Bilbao <strong>de</strong>n 28 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Frän Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 14 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,811 tons<br />
» utrikes ort > » 15 r> > 6,924 »<br />
» » » i barlast 1 » » 351 »<br />
Till Sverige afgingo > 2 » 643 »<br />
» utrikes ort » med last 21 i> » 8,917 »<br />
» > » i barlast 8 » » 3,881 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 122 norska » 37,988 »<br />
» utrikes ort » » 32 » » 13,497 »<br />
» » » i barlast 6 » > 1,926 »<br />
Till Norge afgingo » 15 » » 5,168 »<br />
» utrikes ort > med last 115 » 37,704 ><br />
» » > i barlast 33 » » 12,159 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s<br />
183 <strong>om</strong> 64,220 tons, <strong>de</strong>raf 29 svenska <strong>om</strong> 12,735 tons <strong>och</strong> 154 norska <strong>om</strong><br />
51,485 tons; sammanlagda antalet af med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 136<br />
<strong>om</strong> 46,621 tons, <strong>de</strong>raf 21 svenska <strong>om</strong> 8,917 tons <strong>och</strong> 115 norska <strong>om</strong> 37,704<br />
tons.<br />
Skibsfart.<br />
Den svenske Skibsfart paa Distriktet (Fartöier ank<strong>om</strong>ne med Last og i<br />
Ballast) for<strong>de</strong>ltes paa fölgen<strong>de</strong> Havne:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjofart. 5
altså tilsammen:<br />
54<br />
Aar <strong>1886</strong> 30 svenske Fartöier drægtig 13,086 Tons mod<br />
» 1885 41 16,353<br />
1884 27 » 9,256<br />
1883 18 » 5,124<br />
» 1882 29 » 9,280<br />
Heraf svenske Dampskibe:<br />
I <strong>1886</strong> 24 Fartöier drægtig 10,576 Tons<br />
1885 27 B B 12,382<br />
1884 8 B B 3,775 »<br />
» 1883 u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Seilskibe<br />
» 1882 d:o<br />
Den samle<strong>de</strong> svenske og norske Skibsfartsbevægelse paa Distriktet for <strong>de</strong> med<br />
Ladning ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Fartbiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stille<strong>de</strong> sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Tilsammen Aar <strong>1886</strong> 50 Fartöier drægtig 21,652 Tons<br />
1885 68 28,151<br />
1884 37 » » 12,449<br />
1883 21 5,899<br />
1882 41 13,284<br />
Tilsammen Aar <strong>1886</strong> 269 norske Fartöier drægtig 89,189 Tons<br />
1885 312 » 106,496<br />
» 1884 365 110,787<br />
1883 304 95,122<br />
» 1882 403 » 109,864 »<br />
Af foranstaaen<strong>de</strong> Tabeller over <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet<br />
fremstiller sig fölgen<strong>de</strong> Forhold:
55<br />
Ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Fartöier med Ladning, Restladning og i Ballast til<br />
og fra Distriktet:<br />
altsaa en Formindskelse Aar <strong>1886</strong> sammenlignet med 1885 i <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Antal<br />
svenske og norske Fartöier af 64 eller c:a 17 % og i <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Drægtighed<br />
af 12,337 Tons eller e:a 9 %. Sverige særskildt viser en Formindskelse i <strong>1886</strong><br />
af 5,803 Tons og Norge af 16,534 Tons eller henholdsvis c:a 22 % og c:a<br />
15 %. Sammenlignet med 1884 stod Procentforhol<strong>de</strong>t for 1885 Aars Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
saale<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n svenske Tonnage viste en Stigning af 73 %, men <strong>de</strong>n<br />
norske en Aftagen af 9 %.<br />
Ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> med Ladning og Restladning til og fra Distriktet:<br />
altsaa en Formindskelse Aar <strong>1886</strong> sammenlignet med 1885 i <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Antal<br />
laste<strong>de</strong> svenske og norske Fartöier af 61 eller c:a 19 % °g i <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong><br />
Drægtighed af 23,805 Tons eller c:a 2lV3 %• Sverige særskildt viser<br />
en Formindskelse i <strong>1886</strong> af 6,499 Tons eller c:a 30 % og Norge af 17,306<br />
Tons eller c:a 20 %. Ved en Sammenligning mellem Aar 1885 og 1884<br />
udviser <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Drægtighed en Forögelse, stor 9 %, <strong>de</strong>n svenske Tonnage<br />
særskildt en Stigning af 126 %, men <strong>de</strong>n norske en Formindskelse af<br />
4 %.<br />
Bruttofragter. De af ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier optjente Bruttofragter androg<br />
til Kr. 41,075 for Seilskibene og Kr. 67,921 for Dampskibene eller ialt Kr.<br />
108,996. Den betinge<strong>de</strong> Bruttofragt for udgaaen<strong>de</strong> svenske Fartöier var Kr.<br />
61,516 for Dampskibene. Den totale Fragtsum for ind- og udgaaen<strong>de</strong> svenske<br />
Fartöier udgjor<strong>de</strong> altsaa for Seilskibenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Kr. 41,075 og for<br />
Dampskibene Kr. 129,437 mod i 1885 henholdsvis Kr. 84,240 og 64,827<br />
(fraregnet Fragten for 11 til Pasages for cif. Leverance afslutte<strong>de</strong> Dampskibe).<br />
For <strong>de</strong> sidste 3 Aar udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong> samle<strong>de</strong> Bruttofragter: <strong>1886</strong> Kr. 183,953,<br />
1885 Kr. 149,067, 1884 Kr. 148,497.<br />
Bruttofragteme for <strong>de</strong> med norske Fartöier indförte Ladninger udgjor<strong>de</strong>:<br />
I <strong>1886</strong> ... Kr. 279,155 med Seilskibe og Kr. 255,597 med Dampskibe<br />
» 1885 ... » 331,301 s » » » 376,084 » »<br />
» 1884 ... » 479,264 » » > » 307,371 » »<br />
Udfragterne for i Distriktet indlaste<strong>de</strong> Varer belöb sig til:<br />
I <strong>1886</strong> Kr. 11,855 med Seilskibe og Kr. 64,067 med Dampskibe<br />
> 1885 » 14,482 > » » » 86,013 » »<br />
» 1884 39,223 » » » > 51,285 > >
56<br />
De norske Fartöiers totale Fragtsum for Ind- og Udgaacn<strong>de</strong> opgik altsaa<br />
for Seilskibenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> i 188b' til Kr. 291.010 og for Dampskibene<br />
til Kr. 319,664 mod i 1885 henholdsvis Kr. 345,783 og Kr. 462,097 og i<br />
1884 Kr. 518,847 og Kr. 358,656. Tilsammenlagte faaes ud fölgcn<strong>de</strong> Bruttofragter:<br />
i <strong>1886</strong> Kr. 610,674, i 1885 Kr. 807,880, i 1884 Kr. 877,143.<br />
Skibsfarten paa Bilbao (Seil- og Dampskibe) stille<strong>de</strong> sig saale<strong>de</strong>s (ballaste<strong>de</strong> Skibe fraregne<strong>de</strong>):
57<br />
Konsulatet har <strong>de</strong>rhos paa Forespörgsel hos Myndighe<strong>de</strong>rne i <strong>de</strong> af Distriktets<br />
Havne, hvor Vicekonsuler ikke er ansatte, erholdt Opgaver over <strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart samnieste<strong>de</strong>s. Det viser sig heraf, at Havnen Avilés<br />
(i Provinsen Oviedo) i <strong>1886</strong> besögtes af 2 norske Skibe med sammenlagt Drægtighed<br />
af 636 Tons. Begge Fartöier didförtc Trælast fra henholdsvis Sundsvall<br />
og Mobile til eu samlet Bruttofragt af 17,370 Kroner. Til Havnen Zuniaya<br />
(i Provinsen Guipuzcoa) ank<strong>om</strong> 1 svensk Skib af 134 Tons Drægtighed<br />
med 315 Kub.-meter Trælast fra Norge. Til Santona (i Provinsen Santan<strong>de</strong>r)<br />
ank<strong>om</strong> 1 norsk Fartöi med 452 Kub.-meter Trælast fra Finland.<br />
Den norske Dampkanonbaad »Elida» besögte i December Maaned Vigo.<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgaver over <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Nordspaniens<br />
Havne fremgaar <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>t forlöbne Aar forsaavidt har forrykket <strong>de</strong>t<br />
i foregaaen<strong>de</strong> Aarsberetning paapege<strong>de</strong> Forhold s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenske Skibsflaa<strong>de</strong><br />
ikke har vedligeholdt <strong>de</strong>n opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, <strong>de</strong>r særlig i Skibningsaaret<br />
1885 gav sig saa stærkt tilkjen<strong>de</strong>. Den svenske Tonnage i <strong>1886</strong> overstiger<br />
imidlertid med næsten 73 % sine Forgjængere i 1884 og 1882 og indtager<br />
forsaavidt frem<strong>de</strong>les en progressiv Stilling. Den belaste<strong>de</strong> norske Tonnage gaar<br />
paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> stadig nedad, en naturlig Fölge af <strong>de</strong>n norske Skibsflaa<strong>de</strong>s<br />
Udtrængen i Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en paa Bilbao samt i <strong>de</strong>n aftagen<strong>de</strong> Import af Klipfisk<br />
i samtlige Distriktets Havne. Med over 20,000 Tons er <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> norske<br />
Skibsfart nedgaaet i <strong>de</strong> sidste 4 Aar, og <strong>de</strong>t er vel neppe at forvente nogen<br />
Forögelse un<strong>de</strong>r vedvaren<strong>de</strong> Konkurrenceforhold med <strong>de</strong>t franske Fiskeprodukt.<br />
Nogen mere udstrakt Anven<strong>de</strong>lse af norske Dampskibe i Trælastfarten<br />
fra Norge og Bottenhavnene gjör sig heller ikke kjendbar — kun 2<br />
norske Dampskibe sees ifjor at være ank<strong>om</strong>ne til Bilbao og Santan<strong>de</strong>r med<br />
Plankcladninger fra Norge. For <strong>de</strong> svenske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stiller Forhol<strong>de</strong>t<br />
sig <strong>om</strong>vendt, i<strong>de</strong>t af 12 Trælastladninger til Distriktets Havne 8 hidförtes<br />
pr Dampskibe. Af <strong>de</strong> 61,870 Kub.-meter Trælast, <strong>de</strong>r Aar <strong>1886</strong> importere<strong>de</strong>s<br />
til Bilbao fra Sverige, Norge og Finland, k<strong>om</strong> blot 1,522 Kub.-m.<br />
med norske Seilskibe fra Norge — hele Östersöimporten hidförtes pr Dampskibe,<br />
væsentlig engelske. En<strong>de</strong>l svenske og norske Dampskibe har imidlertid<br />
i <strong>de</strong>t forlöbne Aar fun<strong>de</strong>t lönnen<strong>de</strong> Beskjæftigelse i <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Vinexport,<br />
<strong>de</strong>r fra Pasages fin<strong>de</strong>r Sted til Frankrige.* 4 svenske og 5 norske Dampskibe<br />
gjor<strong>de</strong> i<strong>de</strong>thele 20 Reiser i <strong>de</strong>nne Route. Af <strong>de</strong> fra Sverige til Nordspanien<br />
importere<strong>de</strong> Spritladninger k<strong>om</strong> kun 360 Tons eller 590 Fa<strong>de</strong> til Bilbao<br />
med norskt Dampskib —- Resten hidförtes med tydske Skibe. 2 svenske<br />
Dampskibe ank<strong>om</strong> til Bilbao og Santan<strong>de</strong>r med 244 Stds norske Kassebord til<br />
Pakningsbrug ved Statens Tobaksfabrikker. Til Pasages sees at være importeret<br />
med 2 svenske Dampskibe ialt 677,476 Kgr. Træmasse fra Göteborg.<br />
Af <strong>de</strong>n norske Klipfisk hidförtes c:a 2'/j Million Kgr. med spansk, 500 Kgr.<br />
med tydsk og 5,000 Kgr. belgisk Dampskib; norske Seilskibe medhav<strong>de</strong> noget<br />
over 1 Million Kgr. og 800 Tdr Rogn; <strong>de</strong> resteren<strong>de</strong> 9 1 /, Million Kgr. norsk<br />
Klipfisk importere<strong>de</strong>s i norske Dampskibe. Til San Sebastian ank<strong>om</strong> udover<br />
Vaaren 2 norske Seilskibe fra Kragerö med ialt 544,000 Kgr. Biokis.<br />
Fragter. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Opgave viser til hvilket lavt Niveau Trælastfragterne<br />
paa Nordspanien ere sunkne i <strong>de</strong> sidste 5 Aar.<br />
Fra Bottenhavne for Dampskibe:<br />
Aar 1882 Frcs 75 + 5 % pr Ptbg.-Std (à 19 Rvn pr 5 Frcs)<br />
» 1883 » 70 + 5 % ( > )<br />
* Hvor<strong>om</strong> mere senere un<strong>de</strong>r Artikkelen Sprit.
58<br />
Aar 1884 Psts 55 pr Ptbg.-Std<br />
1885 53 à 50 »<br />
» <strong>1886</strong> 52 à 47 »<br />
Fra Norge:<br />
Aar 1883 Frcs 50 pr Ptbg.-Std (à 19 Rvn pr 5 Frcs)<br />
» 1884 » 50 à 45 » ( » )<br />
1885 » 41 à 40 ( » )<br />
<strong>1886</strong> Psts 44 à 40 » for Dampskibe<br />
> » » 30, 35 à 38 » Seiiskibe<br />
For Kassebord betaltes Frcs 60 à 55 pr Std pr Dampskibe. Fra Pensacola<br />
var Fragten for Pitchpine £ 5. 18 og fra Östkysten (Brunswick etc.) £ 4. 10<br />
à £ 5 pr Pbg.-Std.<br />
Klipfiskfragterne variere<strong>de</strong> mellem 6, 6 1 /, og 7 Evn pr Kvintal à 3 Voger.<br />
I Slutningen af Mai Maaned, da <strong>de</strong>n nye Fisk k<strong>om</strong> paa Marke<strong>de</strong>t, opnaae<strong>de</strong><br />
et Dampskib 8 Rvn. For Tran betaltes Psts 5 og for Rogn Psts 3.50<br />
mod Psts 4 Aar 1885. Sprit fra Karlshamn stipulere<strong>de</strong> £ 1. 3 pr Ton, Byg<br />
fra Smyrna 16 Sh. pr Ton.<br />
Mineralfragternes gradvise Nedgang i <strong>de</strong> sidste Aar vil fremgaa af fölgen<strong>de</strong><br />
Tabel over Fragtsatserne til <strong>de</strong> vigtigste Importhavne i England og paa<br />
Kontinentet:<br />
Aar 1881—82 Sh. 9 à 10 pr Ton til Englands Östkyst<br />
8 à 9 » Bristolkanalen<br />
1883 »6 Östengland<br />
5 Bristolkanalen<br />
Forliste Fartöier. I Marts Maaned abandonnere<strong>de</strong>s paa Höi<strong>de</strong>n af Cap<br />
Machichaco en norsk Bark paa Reisen fra Bilbao til Middlesborough med Mineral.<br />
Besætningen, 12 i Tallet, red<strong>de</strong><strong>de</strong>s og landsattes i Bilbao. Fartöietblev<br />
senere indbjerget til Pasages. Ved Opseilingen till Avilés (i Provinsen Oviedo)<br />
med en Ladning Trælast stödte en norsk Brig paa Grund og fik saa stor Ska<strong>de</strong><br />
at <strong>de</strong>n kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>s. Betræffen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Bark »Brage» af Tve<strong>de</strong>strand, blev Bjergelönnen sluttelig efter personlig Konference<br />
paa Ste<strong>de</strong>t med Priserettens Presi<strong>de</strong>nt i Ferrol nedsat fra 16,600 til<br />
3,000 Pesetas.<br />
Eftergiven Mulkt. Den i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>talte Föreren af en<br />
norsk Skonnert Aar 1885 af Toldvæsenet i Bilbao ilagte Mulkt paa 200 Psts<br />
for en Feil i <strong>de</strong>n spanske Oversættelse af Proviantlisten er ved Gesandtskabets<br />
Mellemk<strong>om</strong>st bleven eftergiven.<br />
Konsulatafgifter. De af svenske og norske Fartöier i <strong>1886</strong> erlagte Kon-<br />
»ulatafgifter udgjor<strong>de</strong>:
59<br />
Af nævnte Afgifter tilk<strong>om</strong> Vicekonsulerne Pats 2,002.31, me<strong>de</strong>ns Konsulskassen<br />
erholdt Psts 3,376.39.<br />
Paa- og Afmönstringer. I Bilbao paamönstre<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong> 8 Sömænd, 3<br />
norske, 1 svensk, 2 spanske og 2 tydske. 4 afniönstre<strong>de</strong>s, 2 norske, 1 svensk<br />
og 1 græsk.<br />
Ramte Söfolk. Fra norske Skibe <strong>de</strong>sertere<strong>de</strong> 4 Sömænd, hvoraf 2 norske<br />
og 2 engelske.<br />
5 syge norske Sömænd forpleie<strong>de</strong>s i Aarets Löb, og 2 forliste norske Skibsbesætninger<br />
hjemsendtes.<br />
Antallet af Skrivelser i <strong>1886</strong> fra Konsulatet udgjor<strong>de</strong>:<br />
Til Utrikes<strong>de</strong>partementet 39<br />
Legationen i Madrid 28<br />
Indre<strong>de</strong>partementet 81<br />
K<strong>om</strong>merskollegiet 16<br />
Vicekonsulerne 123 samt<br />
» andre Myndighe<strong>de</strong>r og Private 126<br />
Tilsammen 413<br />
Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Til Distriktet indförtes af saget Virke:<br />
Det samle<strong>de</strong> Kvantum Trælast, importeret til Nordspanien i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar, viser en ganske bety<strong>de</strong>lig Stigning. Sammenlignet med 1885 andrager<br />
Forögelsen til c:a 24,000 Kub .-m. og i Forhold til 1883 Aars Import til c:a<br />
11,700 Kub.-m. Det er specielt i svenskt og finskt Virke hvori Stigningen<br />
viser sig, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n norske Import har været stationær, og Pitchpinetilförslerne<br />
fra Brunswick og Pensacola er gaaet ned c:a 1,600 Kub.-m.
60<br />
Importen for<strong>de</strong>ltes paa Distriktets Havne saale<strong>de</strong>s:
61<br />
Det fremgaar af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabel at Bilbao og Santan<strong>de</strong>r ere Hovedimportste<strong>de</strong>rne<br />
for Trælast, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r til Bilbao hidföres 54 % og til Santan<strong>de</strong>r<br />
26 %. eller tilsammen 80 % af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import. Til Gijon er<br />
iaar importeret et forholdsvis bety<strong>de</strong>ligt Kvantum Trælast, og <strong>de</strong>r er overhove<strong>de</strong>t<br />
al Grund til at antage, at <strong>de</strong>nne By gaar en Fremtid imö<strong>de</strong> ved sin<br />
Rigd<strong>om</strong> paa Kul, <strong>de</strong>r i Mæng<strong>de</strong> fin<strong>de</strong>s tilgjængelig i Byens umid<strong>de</strong>lbare Nærhed.<br />
Den i forrige Rapport <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> livlige Byggevirks<strong>om</strong>hed i Bilbao har<br />
i <strong>de</strong>t forlöbne Aar vedligeholdt sig og lover godt for <strong>de</strong>n nærmeste Fremtid.<br />
Importen til Santan<strong>de</strong>r har i <strong>1886</strong> paany voxet sig frem til <strong>de</strong>t i 1884 notere<strong>de</strong><br />
Kvantum, grun<strong>de</strong>t paa en livligere Efterspörgsel i Castilien og Provinsen<br />
Madrid end i 1885 var Tilfæl<strong>de</strong>t. De ved Udgangen af sidstnævnte Aar<br />
limitere<strong>de</strong> Beholdninger bör vel for <strong>de</strong>nne Havns Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> forovrigt tages<br />
i Betragtning.<br />
Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong> til Bilbao importere<strong>de</strong> Dimensioner Trælast stille<strong>de</strong><br />
sig i <strong>de</strong>t forlöbne Aar <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> tidligere. De udgjor<strong>de</strong>:<br />
50 à 55 % 3" og 4" Planker (væsentlig 3"),<br />
20 à 25 % uhövle<strong>de</strong> l 1 /," og 1" Bord.<br />
10 à 15 ,'', Bjelker og Sparrer,<br />
5 à 10 % 2 1/2" Battens og 2" Bord.<br />
o:a 5 % hovle<strong>de</strong> Gulvbord.<br />
Gjennemsnitsprisen f. o. b. var <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>nsamme s<strong>om</strong> Aaret for eller £<br />
6 à £ 6.10 for Planker og £ 4 à £ 5 for uhövle<strong>de</strong> Bord og Bjelker.
62<br />
Klipfisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Den samle<strong>de</strong> Import af Klipfisk til Nordspanien udgjor<strong>de</strong>:<br />
* Landværts via Irnn 1,000,000 Kgr.<br />
** > » » 1,052,162 »<br />
*** » » » 10,628 » (efter Toldkammerets Opgiven<strong>de</strong>.)<br />
For<strong>de</strong>lt paa Distriktets Havne stiller Forhol<strong>de</strong>t sig saale<strong>de</strong>s:
63<br />
Ovenstaaen<strong>de</strong> Resumé over Klipfiskinjporten til Nordspanien i <strong>de</strong> sidste<br />
5 Aar giver Anledning til Betragtninger, li<strong>de</strong>t opmuntren<strong>de</strong> for <strong>de</strong>n norske<br />
Fiske<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s fremtidige Stilling paa <strong>de</strong>tte vort vigtigste Marked. Man kan<br />
formentlig med Tryghed gaa ud fra, at Forbruget i <strong>de</strong>t hele ikke vil strække<br />
sig ud over et större Felt end <strong>de</strong>t nærværen<strong>de</strong>. Forskjellige Omstændighe<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong> f. Ex. <strong>de</strong>n lettere Adgang til Erhvervelse af billigt Kjöd peger tvertimod<br />
hen paa en i en ikke altfor fjern Fremtid intræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mulig Aftagen i Klipfiskkonsumen.<br />
Hvor<strong>om</strong> Alting er — un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> hersken<strong>de</strong> Konjunkturer og specielt<br />
<strong>de</strong> intense Konkurrenceforhol<strong>de</strong> med <strong>de</strong>t franske Produkt, kan <strong>de</strong>r saalangtfra<br />
blive Tale <strong>om</strong> noget Opsving i vor Export, at <strong>de</strong>t blot gjel<strong>de</strong>r af al<br />
Magt at söge at oprethol<strong>de</strong> <strong>de</strong>n Stilling vi endnu in<strong>de</strong>have. I saa Henseen<strong>de</strong><br />
indgiver imidlertid <strong>de</strong>t forlöbne Aar kun svage Forhaabninger. 1885 Aars<br />
Import af norsk Fisk til Nordspanien viste en Nedgang af e:a 1 Million Kgr.,<br />
sammenlignet med 1884; föies for <strong>de</strong>t forlöbne Aar hertil c:a 1'/> Million Kgr.<br />
faaes ud en sammenlagt Nedgang af c:a 2'/a Million Kgr. i <strong>de</strong>t forholdsvis<br />
korte Tidsrum af 2 Aar. Og samtidig hermed har <strong>de</strong>n franske Tilberedning<br />
arbei<strong>de</strong>t sig op med nok 1 Million Kgr. i <strong>de</strong>t forlöbne Aar, saalc<strong>de</strong>s at samme<br />
nu udgjör i j3 af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> norske Import. Hvilket Terrain vort Produkt<br />
har tabt og <strong>de</strong>n franske Tilvirkning samtidig vun<strong>de</strong>t viser ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel:<br />
1880 udgjor<strong>de</strong> norsk Klipfisk 77 X af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import<br />
1881 » 70 » »<br />
1882 s 65 »<br />
1883, 84 og 85 » 64 » »<br />
<strong>1886</strong> 59<br />
1881 udgjor<strong>de</strong> fransk Fisk kun 1'/, % af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import,<br />
1882 steg samme til c:a 5 %<br />
1883 » 25<br />
1884 27<br />
1885 » 32 1/2,<br />
<strong>1886</strong> 36<br />
At utbre<strong>de</strong> sig vi<strong>de</strong>re over disse Talstørrelser er överflödigt. Kjendsgjerningerne<br />
tale for sig selv. At vi ligeoverfor <strong>de</strong> övrige Sorter heller ikke ubetinget<br />
bör være trygge, fremg<strong>år</strong> af ovenstaaen<strong>de</strong> Cifre. Den islandske og færöiske<br />
Produktion har i <strong>de</strong>t. forlöbne Aar taget et ikke saa li<strong>de</strong>t Skridt fremad.<br />
Omend maaske Omsætningen af disse Sorter har mindre Betyduing for os, og<br />
Forögelsen ifjor, ialfald for Islandsfiskcns Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, vistnok tur<strong>de</strong> kuune<br />
skrives paa Transitkontoens Regning, kan man ingenlun<strong>de</strong> være sikker paa, at<br />
<strong>de</strong> danske Traktatforhol<strong>de</strong> <strong>om</strong> ikke lang Tid kan ordnes, hvad man ialfald fra<br />
spansk Si<strong>de</strong> i sin Tid ikke syntes at have været utilböielige til. Fölgerne af<br />
<strong>de</strong>n anglospanske Traktats Afslutning is<strong>om</strong>mer viste sig ligele<strong>de</strong>s i en foröget<br />
Import, specielt til Santan<strong>de</strong>r, af skotsk Fisk. Denne Sort importere<strong>de</strong>s væsentlig<br />
i Bundter til direkte vi<strong>de</strong>re Forsen<strong>de</strong>lse til Indlan<strong>de</strong>t, saalc<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> Tilfæl<strong>de</strong>t<br />
er med <strong>de</strong>n franske Bankfisk. Ogsaa hos os begyn<strong>de</strong>r man i större<br />
Skala at anven<strong>de</strong> <strong>de</strong>n samme Forsen<strong>de</strong>lsesmetho<strong>de</strong>. Til Bilbao importere<strong>de</strong>s<br />
saale<strong>de</strong>s ifjor 45,550 Kgr. og til Santan<strong>de</strong>r 598,450 Kgr., eller tilsammen<br />
644,000 Kgr. norsk Bundtefisk mod i<strong>de</strong>t bele 205,200 Kgr. Aar 1885, eller<br />
et foröget Kvantum af over 400,000 Kgr.<br />
Lagrene af Klipfisk ved Fjoraarets Begyn<strong>de</strong>lse vare usædvanlig store. Beholdningen<br />
af norsk Fisk udgjor<strong>de</strong> i Bilbao og Santan<strong>de</strong>r tilsammen 12,300<br />
Kv., af islandsk lagre<strong>de</strong>s 3,570 Kv. og af færöisk Fisk 870 Kv. Noteringerne<br />
stod ved Begyn<strong>de</strong>lsen af Januar Maaned i 152, 150 à 148 Rvn for norsk,<br />
170 à 160 Rvn for islandsk og 180 à 170 Rvn for færöisk Fisk, alt per
64<br />
Kvintal à 50 Kgr. En i Ugcu mellem 11—18 Januar indtraadt usædvanlig<br />
stark Efterspörgsel, oprömme<strong>de</strong> Lagrene lidt efter lidt, og Noteringerne steg<br />
efterhaan<strong>de</strong>n til 154, 158 à 160 Evn for prima norsk og islandsk, 158 Rvn<br />
for 2:a norsk og 152 Rvn for 3:a. Udover Februar Maaned eller ved Fasteti<strong>de</strong>ns<br />
Intræ<strong>de</strong>n hidk<strong>om</strong> forholdsvis bety<strong>de</strong>lige Tilförsler fra Norge. Priserne<br />
holdt sig <strong>de</strong>suagtet faste til <strong>de</strong> samme Noteringer s<strong>om</strong> i Januar (for enkelte<br />
Sorter endog höiere). Udover Marts Maaned stipulere<strong>de</strong>s vistnok <strong>de</strong> samme<br />
Priser, men <strong>de</strong> stedfundne Salg viste at Konjunkturerne var nedadgaaen<strong>de</strong>.<br />
Medio Marts stod Priserne i 158 Rvn for l:a norsk, 152 Rvn for 2:a og 144<br />
Rvn for 3:a med fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts for Islandsfiskens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Den<br />
franske Tilberedning betinge<strong>de</strong> samtidig 125 à 120 Rvn. Til Pasages importere<strong>de</strong>s<br />
af <strong>de</strong>nne Sort i Marts Maaned <strong>de</strong>t forholdsvis bety<strong>de</strong>lige Kvantum af<br />
16,313 Kv. Med Fasteti<strong>de</strong>ns nær forestaaen<strong>de</strong> Ophor medio April fandt en<br />
Nedgang Sted i Priserne; norsk stod i 154 for l:a, 2:a 146, 3:a 138; islandsk<br />
l:a 154, 2:a 134, 3:a 124; færöisk l:a 170, 2:a 154, fransk 106 à<br />
120 Rvn. I Ugen 17 til 24 April fandt en större Nedgang Sted, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r<br />
saavel i Bilbao s<strong>om</strong> i Santan<strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>s for norsk Fisk: l:a 150, 2:a 142,<br />
3:a 134; l:a islandsk 148; fransk 112 à 108, færöisk 160. Halv<strong>de</strong>len af<br />
Mai Maaned forlob med rask Afsætning, men til y<strong>de</strong>rlig lave Priser: norsk l:a<br />
Rvn 144, 2:a 136 og 3:a 128: islandsk l:a 140; fransk 100 à 85. Næsten<br />
udtöinte Lagre bebu<strong>de</strong><strong>de</strong> godt for Nyfisken, <strong>de</strong>r i Dagene mellem <strong>de</strong>n 23 og<br />
31 Mai k<strong>om</strong> i Marke<strong>de</strong>t. Priserne for don norske Nyfisk, <strong>de</strong>r stipulere<strong>de</strong>s til<br />
Rvn 150, 144 og 136, kun<strong>de</strong> imidlertid ikke oprethol<strong>de</strong>s, og Salg fandt Sted<br />
til Rvn 140, 134 og 128. Juni Maaned indgik med forcere<strong>de</strong> Tilförsler og s<strong>om</strong><br />
Fölge <strong>de</strong>raf ophobe<strong>de</strong> Lagere. Den 14 nævnte Maaned udgjor<strong>de</strong> Beholdningen<br />
af norsk Klipfisk i Bilbao 15,250 Kv. og islandsk 10,300 Kv. Efterspörgsclen<br />
aftog og, Noteringerne gik y<strong>de</strong>rligere ned, l:a norsk til 145, 140 og 134.<br />
S<strong>om</strong> en Illustration af Forhol<strong>de</strong>ne ved <strong>de</strong>nne Tid hidsættes et Udtog af Konsulatets<br />
Ugeberetning af 15 Juni: »Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel giver et Resumé af<br />
<strong>de</strong>t til Bilbao i <strong>de</strong> 3 förste Uger af Nyfiskaaret importere<strong>de</strong> og realisere<strong>de</strong><br />
Kvantum:<br />
Med Undtagelse af Aaret 1884, <strong>de</strong>r forsaavidt var exceptionelt s<strong>om</strong> ved Nyfiskens<br />
Hidk<strong>om</strong>st saa tidligt s<strong>om</strong> 12 Mai <strong>de</strong>r endnu lagre<strong>de</strong>s i Bilbao 12,000 Kv.<br />
af 1883 Aars Fisk, har paa <strong>de</strong>n ene Si<strong>de</strong> <strong>de</strong>t importere<strong>de</strong> Kvantum ikke været<br />
saa stort s<strong>om</strong> iaar og paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> Afsætningen saa træg og til saa<br />
y<strong>de</strong>rst lave Priser. Vistnok noteres frem<strong>de</strong>les <strong>de</strong> i Konsulatets sidste Indberetning<br />
opgivne Priser Rvn 145, 140 og 134, men Salg effektueres efter<br />
SigeD<strong>de</strong> til 142 a 140 for l:a med <strong>de</strong>t sædvanlige Afslag for 2:a og 3:a Sort.<br />
Den gradvise Nedgang i Priserne, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste Aar har fun<strong>de</strong>t Sted<br />
for Nyfiskens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Noteringer:
65<br />
Af færöisk Fisk solgtes i Ugens Löb 100 qq., hvorefter Beholdningen af <strong>de</strong>nne<br />
Sort <strong>de</strong>n 12 d:s udgjor<strong>de</strong> 1,700 qq.<br />
Konsulatet har gjentagne Gange og senest i Aarsberetningen for 1885 (Uddrag<br />
af Konsulatberetninger 1885 l:ste Hefte Pag. 78—79 og >Morgenbla<strong>de</strong>t»<br />
for 7 Mai d. A.) fremhævet <strong>de</strong>t Onskelige i at Afskibningerne foregaa med<br />
Mo<strong>de</strong>ration og Regelmæssighed. Det er en Selvfölge, at en saadan Ophoben,<br />
s<strong>om</strong> forti<strong>de</strong>n presenterer sig paa Fiskemarke<strong>de</strong>rne i Bilbao og Santan<strong>de</strong>r, kun<br />
kan have til Fölge en y<strong>de</strong>rligere Nedgang i Priserne.»<br />
Priserne sank y<strong>de</strong>rligere i Löbet af Juni Maaned; l:a norsk stod i 140<br />
à 136, 2:a 134 à 130, 3:a 128 à 124. Fransk Fisk udbe<strong>de</strong>s samtidig til 70<br />
à 60 Rvn. Priserne i Bilbao holdt sig i Juli Maaned nogenlun<strong>de</strong> faste, men<br />
i Santan<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> i Begyn<strong>de</strong>lsen af Maane<strong>de</strong>n ikke opnaaes mere end 128,<br />
122 og 116 for norsk Vare. En Stigning fandt senere Sted, for l:a norsk<br />
til 134 à 132, 2:a 126, 3:a 120, men <strong>de</strong>tte vare<strong>de</strong> ikke længe, og allere<strong>de</strong> i<br />
August faldt Priserne i Santan<strong>de</strong>r ned til 126, 120 og 114; samtidig notere<strong>de</strong>s<br />
i Bilbao 134 à 132, 128 og 122. Denne Pris vedligeholdtes udover August.<br />
Salg fandt dog Sted til bety<strong>de</strong>lig lavere Satser baa<strong>de</strong> i Bilbao og i Santan<strong>de</strong>r.<br />
Priserne for <strong>de</strong> i September hidk<strong>om</strong>ne Ladninger norsk Klipfisk stipulere<strong>de</strong>s:<br />
l:a 128, 2:a 122 og 3:a 116 og for islandsk Fisk l:a 144, 2:a 136 og 3:a<br />
128. I Oktober Maaned notere<strong>de</strong>s for norsk Fisk: l:a 134, 2:a 128 og 3:a<br />
118. Prisen paa islandsk var <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> paa l:a norsk, men med vaklen<strong>de</strong><br />
Ten<strong>de</strong>nts.<br />
I Ugeberetningen 6—13 November anföres: Bilbao. — — — »Noteringerne<br />
for l:a norsk Klipfisk hol<strong>de</strong> sig temmelig faste. Salget af Islandsfisken<br />
gaar trægt til dalen<strong>de</strong> Priser, l:a islandsk staar forti<strong>de</strong>n i 124 Rvn og 2:a i<br />
114 Rvn.«<br />
Santan<strong>de</strong>r. — — — »Der noteres for norsk Fisk: l:a 134, 2:a 128, 3:a<br />
122 Rvn og for islandsk 130 Rvn pr Kv. Disse Priser maa imidlertid for<br />
<strong>de</strong>n norske Fisks Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> betragtes s<strong>om</strong> n<strong>om</strong>inelle, da Salg har fun<strong>de</strong>t<br />
Sted til 6 Rvn mindre, henholdsvis for l:ste, 2:<strong>de</strong>n og 3:die Sort. — —» f<br />
Ugen fra 13 til 20 November hidk<strong>om</strong> ialt 8,360 Kv. norsk Klipfisk. I Ugeberetningen<br />
af 22 November anföres fölgen<strong>de</strong> <strong>om</strong> Priserne:<br />
— — — Santan<strong>de</strong>r. — — — »For norsk Fisk noteres: l:a 130, 2:a<br />
122, 3:a 114 Realer og for islandsk 126 Healer pr Kv. i Partier, en Nedgang<br />
af 4 Realer for hver af <strong>de</strong> respektive Sorter sammenlignet med <strong>de</strong>n nærmset<br />
foregaaen<strong>de</strong> Uge. — — —»<br />
Noteringerne i Begyn<strong>de</strong>lsen af December Maaned viste for norsk Vare en<br />
nedgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts; l:a norsk og islandsk stod i 126 Rvn; i Santan<strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>s<br />
128, 120 og 112, for islandsk 126 à 120, for skotsk 160 h 170.<br />
December Maaned gik hen med træg Afsætning og y<strong>de</strong>rlig lave Priser. Beholdningerne<br />
ved Aarets Slutning var sær<strong>de</strong>les store og udgjor<strong>de</strong> i Bilbao og<br />
Santan<strong>de</strong>r tilsammen 18,000 Kv. norsk Fisk, 1,500 Kv. islandsk og 1,400<br />
Kv. færöisk Fisk i Bilbao samt 300 Kv. skotsk Fisk i Santan<strong>de</strong>r. Udsigterne<br />
for Nyaaret ere ikke meget loven<strong>de</strong>. De franske Tilförsler til Bilbao, <strong>de</strong>r alene<br />
for Januar Maaneds Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> belob sig til c:a 7,000 Kv., vil utvivls<strong>om</strong>t<br />
udöve en trykken<strong>de</strong> Indfly<strong>de</strong>lse paa Priserne. Denne gjor<strong>de</strong> sig ogsaa allere<strong>de</strong><br />
medio Januar gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t Salg af norsk Klipfisk fandt Sted til saa lave<br />
Priser s<strong>om</strong> 124, 116 og 108 Rvn, henholdsvis for l:ste, 2:<strong>de</strong>n og 3:die Sort.<br />
Fra Norge importere<strong>de</strong>s til Bilbao Aar <strong>1886</strong> 1,718 Tön<strong>de</strong>r Fiskerogn<br />
mod 1,313 Tön<strong>de</strong>r i 1885: ligele<strong>de</strong>s 47 Tön<strong>de</strong>r Medicintran mod 750 Kgr. i<br />
1885. Hele Importen til Nordspanien belöber sig til c:a 3- à, 4.000 Tön<strong>de</strong>r<br />
pr Aar. De vigtigste Tmportstrdcr for Rogn ore Bilbao. Santan<strong>de</strong>r. San Se-
66<br />
bastian og Castro Urdiales. Sardiner fiskes i stor Mæng<strong>de</strong> udover Hösten.<br />
Import af Rogn ifjor til Castro Urdiales opgives til 40,128 Kgr. Der hav<strong>de</strong><br />
været al Grund til at haabe, at un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stedse mere trykken<strong>de</strong> Konkurrence<br />
Bestræbelserne hjemme vil<strong>de</strong> have coneentreret sig <strong>om</strong> Opnaaelse af et forbedret<br />
Produkt. Dette var imidlertid ifjor langtfra Tilfæl<strong>de</strong>t. Den norske<br />
Fisks Kvalitet og Behandling lod meget tilbage at önske. Dette gjaldt Störste<strong>de</strong>len<br />
af <strong>de</strong>t til Bilbao importere<strong>de</strong> Kvantum, i<strong>de</strong>t blot Nyfisken i Mai Maaned<br />
og en<strong>de</strong>l smaa Partier udover S<strong>om</strong>meren <strong>de</strong>rfra gjor<strong>de</strong> Undtagelse. En systematisk<br />
Sortering og en til <strong>de</strong>t spanske Markeds Fordringer svaren<strong>de</strong> Klassifikation<br />
af Fisken bur<strong>de</strong> vel nu hjemme med <strong>de</strong>t snareste sættes i Værk. I<br />
<strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> savnes vedbliven<strong>de</strong> <strong>de</strong>n Kontrol, <strong>de</strong>r for en stor Del bidrager<br />
til at regulere Forsen<strong>de</strong>lsernes Udbytte. Skjönfc Noteringerne intet berette<br />
<strong>de</strong>r<strong>om</strong>, er <strong>de</strong>t en Kjendsgjerning, at betydlige Kvanta norsk Fisk ifjor S<strong>om</strong>mer<br />
afhæn<strong>de</strong><strong>de</strong>s à tout prix. Uregelmæssige Afskibninger og <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong><br />
oprense<strong>de</strong> eller overfyldte Lagre kan heller ikke være stemmen<strong>de</strong> med vore<br />
Interesser. Specielt gjel<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte <strong>om</strong> forcere<strong>de</strong> Afskibninger i <strong>de</strong>n varmere<br />
Aarstid. I<strong>de</strong>thele at la<strong>de</strong> Tingen gaa sin primitive Gang og smigre sig med<br />
<strong>de</strong>t Haab, at Ti<strong>de</strong>n vil jovne Vanskelighe<strong>de</strong>rne er ikke stemmen<strong>de</strong> med <strong>de</strong><br />
Han<strong>de</strong>lsprinciper, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste Tiaarsperio<strong>de</strong>r har udviklet sig. Saalænge <strong>de</strong>n<br />
franske Stat oprethol<strong>de</strong>r et Præmiesystem, <strong>de</strong>r i sidste Haand k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong><br />
spanske Konsumenter tilgo<strong>de</strong>, faar vi bere<strong>de</strong> os paa, at Exportörerne i Bor<strong>de</strong>aux,<br />
La R<strong>och</strong>elle og S:t Servain ville vedblive at fin<strong>de</strong> sig tjente med —<br />
foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n Avance Han<strong>de</strong>len i sig selv afkaster — at modtage 16 Frcs pr<br />
100. Kgr (Störreisen af Præmien). Og Udsigterne for et Omslag i <strong>de</strong>n franske<br />
nationalökon<strong>om</strong>iske Politik synes meget fjerne. Men, kan vi ikke u<strong>de</strong>stænge<br />
vore Konkurrenter, lad os i<strong>de</strong>tmindste tage Lærd<strong>om</strong> af <strong>de</strong>m ved at opsöge<br />
Konsumenterne, sætte os ind i <strong>de</strong>res Fordringer, indrette vore Forsen<strong>de</strong>lser<br />
efter <strong>de</strong> gjel<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Regler for Tilgang og Behov, overhove<strong>de</strong>t ad Associationens<br />
Vei bringe <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rhen, at vore Produkter valueres efter sin egen indre Gehalt<br />
og ikke efter <strong>de</strong>n i mange Tilfæl<strong>de</strong> vilkaarlige Bedömmelse s<strong>om</strong> et fuldt<br />
udviklet Konsignationssystem utvivls<strong>om</strong>t medforer. Det er et konstateret Faktum,<br />
at <strong>de</strong>n norske Fisk har over l /3 större Næringsværdi for ikke ad tale<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n relativt större Holdbarhed fremfor <strong>de</strong>n franske Tilvirkning. Dette Punkt<br />
bur<strong>de</strong> dokumenteres ved »Breve og Bevislighe<strong>de</strong>r!) ligeoverfor Kjöberne. I<br />
Sverige er un<strong>de</strong>r 26 Januar d. A. udstedt Indby<strong>de</strong>lsen til Dannelsen af »Sveriges<br />
allmänna exportförenings, hvis förste Formål er ved Udsen<strong>de</strong>lse af Han<strong>de</strong>lsagenter<br />
at opnaa Marke<strong>de</strong>r for Hjemlan<strong>de</strong>ts Exportprodukter og træ<strong>de</strong> stötten<strong>de</strong><br />
til allere<strong>de</strong> bestaaen<strong>de</strong> Forhold. I flere Aar har i London været ansat en med<br />
Bidrag af <strong>de</strong>t Offentlige udstyret Agent for at befordre <strong>de</strong>n svenske Ferskfisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
paa England. U<strong>de</strong>n ved nærværen<strong>de</strong> Anledning nærmere at gaa ind<br />
paa Spörgsmaalet <strong>om</strong> <strong>de</strong>tte Systems For<strong>de</strong>le og Ulemper overhove<strong>de</strong>t og specielt<br />
naar man henser til <strong>de</strong> i flere Henseen<strong>de</strong>r eiend<strong>om</strong>melige Forhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>r<br />
ere raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> herover bör dog enhver oprigtig Ven af vore Fiskerier arbei<strong>de</strong><br />
henimod en med vor k<strong>om</strong>mercielle Tidsal<strong>de</strong>r mere stemmen<strong>de</strong> merkantil Ordning<br />
af <strong>de</strong>n norske Fiske<strong>han<strong>de</strong>l</strong> og ved enig Samvirken bidrage Sit for at oprethol<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t Marked, <strong>de</strong>r for vor Klipfiskexport har været og frem<strong>de</strong>les er af<br />
saa fremragen<strong>de</strong> Betydning.<br />
Sprit. Til Nordspanien indförtes i <strong>1886</strong> fra Sverige: til Bilbao 420,724<br />
Kgr., til Santan<strong>de</strong>r 341,547 Kgr., til Gijon 17,094 Kgr., til Coruna 75,424<br />
Kgr., til Vigo 162.117 Kgr., til Pasages 508,482 Kgr., tilsammen 1,525,388<br />
Kgr. eller 2,528 Fad.
Til Bilbao importere<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele:<br />
67<br />
i <strong>1886</strong>... Hktl. 50,844<br />
» 1885 » 43,995<br />
> 1884 . 52,040<br />
> 1883 » 82,200<br />
S<strong>om</strong> berört i forrige Aarsberetning koncentreres Spritimporten og i Sammenhæng<br />
<strong>de</strong>rmed Vinexporten sig mere og mere i Havnen Pasages. Ifolge Opgiven<strong>de</strong><br />
fra Vicekonsulen <strong>de</strong>rsteds importere<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong> 4,170,226 Kgr. Sprit,<br />
og exportere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t enorme Kvantum af 34,962,766 Kgr. Vin, væsentligst til<br />
Frankrige. Alene i sistledne November Maaned ank<strong>om</strong> til Pasages fra Aragon<br />
og Kiojadistriktet i<strong>de</strong>thele 10,055 Piber Vin til en Vægt af 6,720 Tons, bestemd<br />
til Export, og i samme Maaned exportere<strong>de</strong>s landværts til Frankrige<br />
via Hendaja 11,000 Tons Vin. Den spanske Vinhöst var ifjor sær<strong>de</strong>les vellykket<br />
— <strong>de</strong>tte gjel<strong>de</strong>r især Aragondistriktet — paa samme Tid s<strong>om</strong> Vinrankerne<br />
i Garonne led af phylloxera og »mil<strong>de</strong>w».<br />
Priserne Aar <strong>1886</strong> pr Hktl. for l:a superior svensk Sprit f. o. b. udgjor<strong>de</strong>:<br />
April Psts 43.—<br />
Mai s 44.50 à 40.50<br />
Juni » 40.—<br />
Juli » 40.— à 41.—<br />
August » 41.— à 43.—<br />
September » 45.— à 43.50<br />
Oktober » 45.— à 44.50<br />
November » 40.— à 40.50<br />
December » 40.— à 38.—<br />
For Extrafin 2 Psts over,<br />
for l:a corriente 2 Psts<br />
un<strong>de</strong>r nævnte Noteringer.<br />
Den her si<strong>de</strong>n Februar f. A. etablere<strong>de</strong> Filial af Karlshamns Spritbolag<br />
vil i disse Dago blive overflyttet til Pasages, hvad <strong>de</strong>r utvivls<strong>om</strong>t vil medfore<br />
store For<strong>de</strong>le og forhaabentlig le<strong>de</strong> til en mere regelmæssig Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse<br />
med Sverige og <strong>de</strong>tte Distrikt, <strong>de</strong>r i saa Henseen<strong>de</strong> har været og frem<strong>de</strong>les<br />
er tarveligt udstyret.<br />
Træmasse og Papir. S<strong>om</strong> ovenfor berördt importere<strong>de</strong>s ifjor fra Göteborg<br />
til Pasages c:a 700 Tons Træmasse; til Santan<strong>de</strong>r skal ogsaa være indfort et<br />
li<strong>de</strong>t Parti, ligele<strong>de</strong>s svensk Masse. Efter hvad Konsulatet har bragt i Erfaring,<br />
ere disse Forsen<strong>de</strong>lser nærmest at betragte s<strong>om</strong> Pröveforsen<strong>de</strong>lser. At<br />
<strong>de</strong>r i Navarradistriktet, hvor <strong>de</strong> fleste Papirfabrikker fin<strong>de</strong>s, vil kunne aabnes<br />
et Marked, tur<strong>de</strong> ansees sandsynlig, men <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r her s<strong>om</strong> med vore (ivrige<br />
Exportartikler, vi mangler direkte regelmæssig Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse med Hjemlan<strong>de</strong>ne.<br />
For tor mekanisk Træmasse opnaae<strong>de</strong>s Psts 18 à 19<br />
» kemisk ubleget > » f 32 à 35<br />
» » bleget » » » 42 h 45<br />
» Trykpapir ufarvet » 40 à 50<br />
» » kulört » 50 à 54<br />
alt pr 100 Kgr. cif Nordspanien.<br />
Tol<strong>de</strong>n er ifölge vor Traktat 20 Centimos pr 100 Kgr., for Trykpapir<br />
Psts 10 og for almin<strong>de</strong>ligt Pakpapir Psts 10.55 pr 100 Kgr.<br />
Öl. Fry<strong>de</strong>nlunds Bryggeri har itjor begyndt Forsen<strong>de</strong>lse af Ol til Bilbao<br />
via Hamburg. Fabrikatet nöd udover S<strong>om</strong>meren sær<strong>de</strong>les god Afsætning og<br />
synes heldigt at have optaget Konkurrensen saavel med <strong>de</strong>t tydske s<strong>om</strong> med
68<br />
<strong>de</strong>t hollandske Öl. I<strong>de</strong>thele hidtortes til Bilbao 208 Kasser Öl à 36 Flasker.<br />
I <strong>de</strong>n daglige Omsætning sælges Öllet til Psts 1 pr Flaske. Tol<strong>de</strong>n udgjör<br />
Psts 4.33 pr Kasse med Tillæg af Psts 3.75 i Municipalafgift.<br />
Smör. Et li<strong>de</strong>t Parti dansk Smör hidk<strong>om</strong> udover Hösten fra Kjöbenhavn<br />
via Norge. Forsöget vil neppe le<strong>de</strong> til nogen större Forsen<strong>de</strong>lse, da<br />
Danmark ikke ny<strong>de</strong>r Traktatbegunstigelser ved en lavere Toldsats end <strong>de</strong>n gjel<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
d. v. s. 56 Psts pr 100 Kgr., <strong>de</strong>r formentlig maa ansees prohibitiv.<br />
For vore Lan<strong>de</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> bur<strong>de</strong> man vel ved en eventuel Traktatfornyelse<br />
have Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n henvendt ogsaa paa vore Landbrugsprodukter, <strong>de</strong>r<br />
i <strong>de</strong> senere Aar har taget et saa stort Opsving i Hjemlan<strong>de</strong>ne.
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 6<br />
Skibsfarten paa Bilbao. Ifölge Opgaver, indhente<strong>de</strong> fra Havneauthoriteterne og <strong>de</strong> forskjellige Lan<strong>de</strong>s Konsuler, udgjor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Skibsfartsbevægelse paa Bilbaos Havn i <strong>de</strong> sidste 5 Aar:<br />
69
70<br />
Import. Indforselen af Kul og Cokes til Bilbao fra Storbritannien, Belgien<br />
og Holland udgjor<strong>de</strong>:<br />
Aar 1878 Kgr. 58,253,390<br />
» 1882 » 152,614,051<br />
» 1883 » 182,978,926<br />
» 1884 177,731,725<br />
1885 » 1,056,093,642<br />
Af asturiske Kul hidförtes fra Gijon:<br />
Aar 1878 - Kgr. 13,003,860<br />
1882 17,048,920<br />
1883 16,691,430<br />
1884 16,847,100<br />
1885 11,893,500<br />
<strong>1886</strong> 12,748,830<br />
Prisen for Newport Kul cif. Bilbao kan anslaaes til 12 Sh. pr Ton med<br />
Tillæg af Told, Lægtere, Magasinleie c:a 5 Sh., betalbar af Modtageren, altsaa<br />
iait 17 Sh. pr Ton, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t asturiske Produkt andrager til c:a 19 Sh. pr<br />
Ton cif. Bilbao. Kul hidföres hovedsagelig af spanske Skibe, tilhoren<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
fornemste Jernværker her, e:a 120,000 Tons med engelske Skibe.<br />
Betræffen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n asturiske Kulindistri hidsættes et Udtog af en af Vicekonsulen<br />
i Gijon fremsendt Indboretning. — — BProvinsen Asturien er rig<br />
paa Kulleier, og Gijon, <strong>de</strong>n Havn hvorfra Kulexporten foregaar, har faaet<br />
Navnet 'Spaniens CardilT. Anlæg af Jernbanelinier i <strong>de</strong> forskjellige Dele af<br />
Distriktet har henle<strong>de</strong>t Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n paa Metalindustrien i<strong>de</strong>thele, og store<br />
Kapitaler nedlægges alt s<strong>om</strong> oftest i nye Mineralfelter. De sidste Aars Bearbei<strong>de</strong>lse<br />
af Gruberne har givet et Udbytte af e:a 400,000 Tons.<br />
I <strong>de</strong>t forlöbne Aar er i<strong>de</strong>thele fra Gijon udskibet Kgr. 405,409,300,<br />
hvoraf i <strong>1886</strong> Kgr. 95,922,080. Det asturiske Kul har været un<strong>de</strong>rkastet<br />
Analyse af <strong>de</strong>t Offentlige og befandtes af saa god Kvalitet, at samme anbefale<strong>de</strong>s<br />
til Forsyning af Arsenalerne og Krigsskibene.<br />
Gijons Havn har un<strong>de</strong>rgaaet værdiful<strong>de</strong> Forbedringer ved Anlæg af nye<br />
Kaier, og <strong>de</strong>n er for Nærværen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 2:<strong>de</strong>n i Spanien for Kystfartens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Den besöges ofte af Dampskibe paa indtil 1,500 Tons Drægtighed<br />
med 16 à 18 Fods Dybgaaen<strong>de</strong>.<br />
Da <strong>de</strong>n spanske Regjering önsker at stötte <strong>de</strong>n nationale Kulproduktion<br />
har <strong>de</strong>n nedsat Skibsafgifterne til:<br />
13 Centimos pr indtagen Ton,<br />
10 » » udlosset B<br />
35 Psts i Lodspenge for Indgaaen<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n Hensyn til Skibets Störrelse,<br />
35 B B B Udgaaen<strong>de</strong> B<br />
25 Centimos pr Ton for Ballast (efter eget Valg).<br />
Kulfragterne har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været <strong>om</strong>trent fölgen<strong>de</strong>:<br />
Ådra 10 Sh. 6 D. à 11 Sh. pr Ton<br />
Alicante 9 6 » à 10 » »<br />
Barcelona 10 6 » à 11 » 6 D. »<br />
Cartagena 11 à 12<br />
Cadiz 8 6 » à 9 6 »<br />
Ferrol 6 à 6 3 » »<br />
Malaga 10 » à 11<br />
Salobrina 10 6 à 12 » »
71<br />
Santa Crutz <strong>de</strong> Tenerife ... 16 Sh. pr Ton<br />
Mahon 11 » à 12 Sh. »<br />
I Betragtning af <strong>de</strong> forholdsvis höie Fragter og <strong>de</strong> lave Afgifter, fremby<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>nne Havn store For<strong>de</strong>le for <strong>de</strong> Skibe, <strong>de</strong>r losse her paa Kysten eller<br />
i franske Havne og ikke kan opnaa Returfragt. De kan her indtage Kullast<br />
for sydspanske Havne, hvorfra man kan faa Keturfragt af Ölie, Frugter, Mineral<br />
etc. — —»<br />
Export. Udforselen af Jernmalm fra Bilbao til u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r udgjor<strong>de</strong>:<br />
Ved at gjennemgaa ovenstaaen<strong>de</strong> Opgaver over Kvantiteterne, udförte til<br />
<strong>de</strong> forskjellige Lan<strong>de</strong>, faaes ud fölgen<strong>de</strong> Procentforhold:<br />
Til spanske Havne exportere<strong>de</strong>s:<br />
Aar 1878 Tons 30,525<br />
» 1882 » 44,634<br />
» 1883 » 49,953<br />
1884 » 41,116<br />
1885 34,568<br />
<strong>1886</strong> » 25,181<br />
Bilbao Mineralleier befin<strong>de</strong> sig i og <strong>om</strong>kring S<strong>om</strong>orrostrodalen paa Flo<strong>de</strong>n<br />
Nervions vestre Bred. Malmen bestaar af mörkeröd Hematit, saakaldt »RubioD,<br />
af 56 % Jerngehalt og brunrod Hematit, saakaldt »Campanil», af 53 à 56<br />
% Gehalt. Malmtransporten fra Gruberne til Flo<strong>de</strong>n besorges af 4 Jernbannek<strong>om</strong>panier:<br />
1. Bilbao River & Cantabrian Railway C:o Limit.<br />
2. Diputacion provincial <strong>de</strong> Vizcaya.<br />
3. Sociedad Franco-Belga <strong>de</strong> las minas <strong>de</strong> S<strong>om</strong>orrostro.<br />
4. Luchana mining C:o, Limited.<br />
Aar <strong>1886</strong> transportere<strong>de</strong>s af. disse Linier fölgen<strong>de</strong> Kvantiteter Malm:<br />
Af N:o 1 Tons 611,669<br />
» » 2 » 1,279,825<br />
» » 3 478,180<br />
» 4 » 1,031,633<br />
Ved Minerne beskjæftige<strong>de</strong>s over 12,000 Arbei<strong>de</strong>re.
72<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel giver en Oversigt over <strong>de</strong> forskjellige Metho<strong>de</strong>r Jernbanek<strong>om</strong>paaierne<br />
anven<strong>de</strong>r for Transport af Malmen fra Gruberne til Oplagst<strong>om</strong>terne.<br />
Foru<strong>de</strong>n S<strong>om</strong>orrostro fin<strong>de</strong>s i Provinsen Vizcaya fölgen<strong>de</strong> Grubefelter: Ollargan<br />
og Abando Gruberne i <strong>de</strong>n övre Del af Flo<strong>de</strong>n lige ved Bilbao, ligesaa<br />
Begona og Regato. Dertill k<strong>om</strong>mer Goldaines, Guenes, Arcentales og Sopuerta<br />
Gruberne. I Nærhe<strong>de</strong>n af Castro Urdiales i Provinsen Santandcr fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong><br />
saakaldte Dicido-Gruber, hvor Brydningen ifjor belöb sig til 87,881 Tons.<br />
Af ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Prisnoteringer vil <strong>de</strong>t sees, at Malmpriserne fra Aaret<br />
1882 til medio 1885 gik jevnt nedad.<br />
I Begyn<strong>de</strong>lsen af Aar <strong>1886</strong> notere<strong>de</strong>s henholdsvis 6 Sh. 8 D. à 6 Sli.<br />
10 D. og 6 Sh. 2 D. à 6 Sh. 3 D., men en ved in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aars Begyn<strong>de</strong>lse<br />
sær<strong>de</strong>les liflig Efterspørgsel bragte Priserne y<strong>de</strong>rlig op. I Januar d. A.
73<br />
effektuere<strong>de</strong>s Salg til 7 Sh. 6 D. à 7 Sh. 9 D. og sogar til 8 Sh. for Campanil<br />
og 7 Sh. 3 D. à 7 Sh. 6 D. for Rubio superior samt 7 Sh. 4 D. for<br />
inferior. Fragterne forbedre<strong>de</strong>s samtidig, og Dampskibe placere<strong>de</strong>s til 5 Sh.<br />
1 D. à 5 Sh. 3 D. for Cardiff og Newport, 5 Sh. 9 D. à 6 Sh. 3 D. for<br />
Middlesborough og 5 Sh. 6 D. à 5 Sh. 9 D. for Newcastle samt for Terneuzen<br />
6 Sh. 9 D. Saavel Priserne s<strong>om</strong> Fragterne hol<strong>de</strong> sig vedvaren<strong>de</strong> faste,<br />
og Skibningeme i Ugen 6—12 Februar d. A. androg til over 85,000 Tons<br />
Malm. Fra Aarets Begyn<strong>de</strong>lse til og med 19 d. M. udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> exportere<strong>de</strong><br />
Kvantum Maim 521,767 Tons, mod blot 449,478 Tons ved samme<br />
Tidsrum <strong>1886</strong>.<br />
Jern- og Staalindustrien. Tilvirkningen af Rujern har i <strong>de</strong> sidste Aar<br />
gjort bety<strong>de</strong>lige Fremskridt. Söværts exportere<strong>de</strong>s ifjor fra Bilbao 100,628<br />
Tons, hvoraf 57,999 Tons gik til Udlan<strong>de</strong>t og 42,629 Tons til in<strong>de</strong>nrigske<br />
Havne. Landværts udgjor<strong>de</strong> Exporten af Rujern 4,864 Tons. Samtidig spores<br />
stærke Fremskridt i selve Forædlingen af Jernet, og Fabrikker for Fabrikation<br />
af Stangjern, valset Jern og Staal, indrette<strong>de</strong> paa fuldk<strong>om</strong>men tidsmæssig<br />
Maa<strong>de</strong> med mo<strong>de</strong>rne Masovne og Bessemerapparater, have si<strong>de</strong>n Aar<br />
1882 arbei<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r stedse gunstigere Auspicier. Bilbao Jernværksbrug er fölgen<strong>de</strong>:<br />
1. Sociedad <strong>de</strong> Altos Horuos. Dette bety<strong>de</strong>lige Jernværk har 5 Masovne,<br />
hvoraf 2 ere 34 Meter höie og producerer gjennemsnitlig 100 Tons hver<br />
daglig. Produktionen <strong>om</strong>fatter bl. A. ogsaa Bessemerstaal. Aar 1885 exportere<strong>de</strong>s<br />
24,000 Tons forarbei<strong>de</strong>t Jern.<br />
2. Sociedad <strong>de</strong> metalurgia y construction, Viscaya, stiftet 22 September<br />
1882, med 2 mo<strong>de</strong>rne Masovne, 20 Meter höie. Gjennemsnitsproduktionen<br />
pr Dag er 200 Tons Rujern. Ved <strong>de</strong>tte Brug har man opfort Apparater til<br />
Fabrikation af Siemens Martin Staal.<br />
3. Fabrica <strong>de</strong> San Francisco. 4 Masovne med et Forbrug af 62,000<br />
Tons Cokes. Rujernsproduktionen opgik Aar 1885 til 70,000 Tons.<br />
Petroleumsraffina<strong>de</strong>ri. Et saadant anlag<strong>de</strong>s Aar 1878 og er <strong>de</strong>t förste i<br />
sit Slags i Spanien. C:a 220- à 230,000 Kasser eller 9 Millioner Kgr. Raaolie<br />
importeres Aar <strong>om</strong> an<strong>de</strong>t fra Amerika. Salget indskrænker sig til Spanien.<br />
Ifölge en fra et amerikansk Tidskrift hentet Opgave udgjor<strong>de</strong> Exporten<br />
til Spanien Aar <strong>1886</strong> 10.398,162 Gallons, hvoraf til Bilbao 2,085,493 Gallons.<br />
vSociedad Anonima Espanola <strong>de</strong> Dinamita Privilegio à Nobel y productos<br />
quimicosT> producerer aarlig 2,230 Tons Svovlsyre, Clorkalk etc. I Forbin<strong>de</strong>lse<br />
<strong>de</strong>rmed fin<strong>de</strong>s Fabrikker for Dynamit og andre explosive Stoffe.<br />
Konserveret Fisk. Denne Industri, <strong>de</strong>r i Aarrækker har floreret i Provinsen<br />
Vizcaya, har i <strong>de</strong> sidste 2 à 3 Aar havt at kjæmpe med en<strong>de</strong>l Vanskelighe<strong>de</strong>r,<br />
specielt i Konkurrencen med <strong>de</strong> portugisiske Fabrikker. Raffineret<br />
Olie erlægger nemlig kun en ubety<strong>de</strong>lig Told i Portugal, og <strong>de</strong>rtil k<strong>om</strong>mer, at<br />
Blik, <strong>de</strong>r anven<strong>de</strong>s til Daaserne, naar <strong>de</strong>t færdige Produkt senere udfores, indfores<br />
toldfrit. Derved har <strong>de</strong> portugisiske Fabrikanter et bety<strong>de</strong>ligt Overtag<br />
over sine spanske Konkurrenter, <strong>de</strong>r maa benytte uraffineret Olie fra Andalusien<br />
af mindre god Kvalitet og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n have at svare en sær<strong>de</strong>les höi Told<br />
paa Blik. Skridt er imidlertid nylig tagne af herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lskammer for<br />
at opnaa toldfri Indfbrsel af Blik, <strong>de</strong>r anven<strong>de</strong>s i Konserveringsfabrikkerne, og<br />
efter <strong>de</strong>n i Sagens Anledning med »Ministerio <strong>de</strong>l Estado» förte Korrepon<strong>de</strong>nce,<br />
synes man at have <strong>de</strong> bedste Haab <strong>om</strong> en snarlig gunstig Ordning.
74<br />
jennemsnitsproduktionen i Provinsen Vizcaya udgjör:<br />
Santurce 1 Fabrik 1,500 Kasser à 100 Daaser<br />
Bilbao 2 » 2,000 » »<br />
Armurio 1 400 » »<br />
Bermeo 8 » 19,000<br />
Elanchove 1 3,000 »<br />
Lequeitio 4 » 9,000 » »<br />
Ondarroa 3 » 5,000 »<br />
Motrico 3 3,500 »<br />
Bermeo — 5 B til Konservering af Sild i Edikkelage<br />
(i Trædunke) 1,500 Kgr.<br />
Produktionens Totalværdi i Aaret 1884 er beregnet at udgjöre 1,439,500<br />
Pesetas.<br />
I 1885 exportere<strong>de</strong>s:<br />
Til Frankrige 229,503 Kgr.<br />
England 271,699 ><br />
Tydskland 6,209 »<br />
» Belgien 440 »<br />
La Plata og Mexico 10,474<br />
andre Lan<strong>de</strong>.. 700<br />
Ialt exportere<strong>de</strong>s i 1885 120,919 Kgr. mere end i 1884.<br />
I Bilbaos Omegn fin<strong>de</strong>s Teglværker, Glasbrug og fremfor Alt Mosaik- og<br />
Filigramsfabrikker.<br />
Jernbaner. Foru<strong>de</strong>n Nordbanen, <strong>de</strong>r forbin<strong>de</strong>r Bilbao med Castilien, Catalonien<br />
og <strong>de</strong>t ovrige Spanien via Miranda, fin<strong>de</strong>s en Jernbanelinie Bilbao—<br />
Durango, aabnet for Trafikken Aar 1882, c:a 38 Kil<strong>om</strong>. lang i östlig Retning<br />
henimod San Sebastian. Hovedoieme<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>nne Linie er at opnaa en<br />
hurtigere Forbin<strong>de</strong>lse med Nordbanen, fra Madrid til Paris via Zumarraga.<br />
Ved Udlöbet af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar haaber man at faa fuldfort Forbin<strong>de</strong>lsen.<br />
Paa begge Si<strong>de</strong>r af Flo<strong>de</strong>n Nervion arbei<strong>de</strong>s nu paa Fuldforeisen af tven<strong>de</strong><br />
Jernbanelinjer, <strong>de</strong>n ene paa Flo<strong>de</strong>ns höiere Bred til Ba<strong>de</strong>ste<strong>de</strong>t Las Arenas,<br />
c:a 11.5 Kil<strong>om</strong>. lang, <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n paa Flo<strong>de</strong>ns venstre Bred i Forbin<strong>de</strong>lse med<br />
Nordbanen via <strong>de</strong> store Grubefelters Lastepladse til Portugalete, ligele<strong>de</strong>s 11<br />
Kil<strong>om</strong>. lang. Begge Baner vil blive aabne<strong>de</strong> for Trafikken i Löbet af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
S<strong>om</strong>mer.<br />
Havnen. Angaaen<strong>de</strong> Resultaterne af <strong>de</strong> frem<strong>de</strong>les paagaaen<strong>de</strong> Havnearbei<strong>de</strong>r<br />
i Flo<strong>de</strong>n, bar Konsulatet i Skrivelse til <strong>de</strong>t Kgl. K<strong>om</strong>meree-Kollegium af 15<br />
Juli f. A. afgivet særskilt Indberetning. Reguleringsarbei<strong>de</strong>rne drives frem<strong>de</strong>les<br />
med Kraft, og <strong>de</strong> nylig af Han<strong>de</strong>lsk<strong>om</strong>missionen offentliggjorte Regnskaber<br />
for Finantsaaret 1885—<strong>1886</strong> viser en Udgiftskonto over 1 1/2, Million Pesetas<br />
+ Renter af Laan, Amortisation af tidligere Gjeld og Erstatning for Expropriationer<br />
1/2, Million Pesetas eller i<strong>de</strong>thele Psts 2,075,178. Saavel Vandstan<strong>de</strong>n<br />
paa Baren ved Portugalete s<strong>om</strong> selve Seille<strong>de</strong>n op til Bilbao er bety<strong>de</strong>lig fordybet<br />
og udbedret. De store Vasco-Andalusiske Dampskibe, <strong>de</strong>r besorger Kystfarten<br />
rundt Halvben, gaar nu næsten lige op til Byen, og et spansk Dampskib<br />
med 17'/, eng. Fods Dybgaaen<strong>de</strong> har nylig ved Uribitarte udlosset 2,700<br />
Kub.-m. Trælast og 150 Tons Jern. Det spanske Dampskib »Rivas», 2,700<br />
Tons Drægtighed og 21 eng. Fods Dybgaaen<strong>de</strong> (6 m. 40) har passeret Baren<br />
med en Ladning af 3,330 Tons Mineral og 140 Tons Kul eller i<strong>de</strong>thele 3,470<br />
Tons svaren<strong>de</strong> til 3,524 metriske Tons Vægt. Tiltrods for alle disse Forbed-
75<br />
dringer staar dog endnu meget tilbage at udfore, för Bilbao kan betragtes s<strong>om</strong><br />
en i alle Dele »sikker» Havn. Samtidig med at Vandstan<strong>de</strong>n paa Baren er<br />
steget, er selve <strong>de</strong>n navigable Kanal ved Indlobet indsnevret. Ved ugunstige<br />
Vind- og Veirforhol<strong>de</strong> og <strong>de</strong>raf folgen<strong>de</strong> variable Strömsætning, er <strong>de</strong>t forbun<strong>de</strong>t<br />
med Risiko at passere <strong>de</strong>t smale Sund mellem <strong>de</strong>n forlænge<strong>de</strong> Kai ved<br />
Portugalete og <strong>de</strong>n nordöstre Sandbanke, <strong>de</strong>r strækker sig langs »Las Arenas»<br />
til henimod Algorta. I <strong>de</strong>t forlöbne Aar er saale<strong>de</strong>s 3 engelske Dampskibe,<br />
»Myosotis», »Raleigh Cross» og »Summerlee» af henholdsvis 1,236, 783 og<br />
1,123 Tons Drægtighed, alle laste<strong>de</strong> med Mineral, stran<strong>de</strong><strong>de</strong> <strong>de</strong>n ene ved Si<strong>de</strong>n<br />
af <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong>n <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Banke, og <strong>de</strong>n 18 Januar d. A. stödte<br />
et större spansk Dampskib, k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> fra Newcastle med 2,441 Tons Kul,<br />
kort efter at have passeret Baren. Trods gjentagne Forsög er <strong>de</strong>t endnu ikke<br />
lykke<strong>de</strong>s at faa sidstnævnte Dampskib af Grun<strong>de</strong>n. »Raleigh Cross» og »Summerlee»<br />
nedsan<strong>de</strong><strong>de</strong>s lidt efter lidt, me<strong>de</strong>ns »Myosotis», efter at være abandonneret<br />
af Eierne, af Havneautoriteterne ö<strong>de</strong>lag<strong>de</strong>s ved Dynamit i Henhold<br />
til Bestemmelsen i Kgl. Dekret af 21 Marts 1882, et Experiment, <strong>de</strong>r efter<br />
Regnskaberne koste<strong>de</strong> c:a 3,000 Psts.<br />
Af foranstaaen<strong>de</strong> Opgaver vil <strong>de</strong>t fremgaa, at Bilbao indtager en fremragen<strong>de</strong><br />
Plads bland Kontinentets Havne. Man skal ogsaa have vanskeligt for<br />
at fin<strong>de</strong> noget Si<strong>de</strong>stykke til en sa hurtig opbl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong> By. Me<strong>de</strong>ns Aar<br />
1860 Totalværdien af Indforselen blot androg til £ 839,000 og Exporten til £<br />
177,000, viste 1885 Aars Beregninger henholdvis £ 2,814,300 og £ 3,150,000.<br />
Den indgaaen<strong>de</strong> Tonnage, <strong>de</strong>r i 1860 belöb sig til 512 Skibe, drægtige 47,570<br />
Tons, opgik i 1885 til 4,103 Skibe af 2,509,573 Tons Drægtighed. Census<br />
for <strong>de</strong> sidste 15 Aar viser en Porögelse af 12,166 Indbyggere. Ifölge Census<br />
ved Udlöbet af 1885 opgik Indbyggertallet til 40,068.<br />
Port of Spain (Trinidad).<br />
(Årsberättelse tor <strong>1886</strong>.)<br />
Alfred Kirseb<strong>om</strong>.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 3 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,088<br />
tons.<br />
Melbourne (Victoria) <strong>de</strong>n 27 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 22 svenska fartyg <strong>om</strong> 15,012 tons <strong>och</strong><br />
59 norska <strong>om</strong> 40,560 tons.<br />
Omsättningen har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et varit gynsam på <strong>de</strong>t hela taget,<br />
oaktadt <strong>de</strong>t tryck s<strong>om</strong> hvilat öfver affärerna i hela verl<strong>de</strong>n. Han<strong>de</strong>lshusen<br />
härstä<strong>de</strong>s se <strong>de</strong>t nya <strong>år</strong>et med förtröstan till mötes.<br />
Ångbåtsförbin<strong>de</strong>lsen med Europa har ytterligare utvidgats, tack vare <strong>de</strong>t<br />
tyska Lloyd; <strong>de</strong>t li<strong>de</strong>r intet tvifvel att <strong>de</strong>n direkta linien till Antwerpen <strong>och</strong><br />
Hamburg skall bidraga att utveckla v<strong>år</strong> <strong>om</strong>sättning med Tyskland.
76<br />
Utförseln af fruset kött har åter börjat blifva något lifligare, <strong>och</strong> man<br />
fäster stora förhoppningar härvid.<br />
Man är betänkt på att utrusta en expedition för forskning i <strong>de</strong> antarktiska<br />
trakterna. Det synes i sammanhang <strong>de</strong>rmed erbjuda sig ett tillfälle till<br />
lönan<strong>de</strong> sysselsättning för hvalfångstfartyg. Styrelsen skulle säkerligen vara<br />
villig att gifva något un<strong>de</strong>rstöd <strong>om</strong> lämpliga fartyg med för ändamålet dugligt<br />
folk kun<strong>de</strong> fås.<br />
Koloniens folkmängd uppgifves nu vara 1 million personer.<br />
Koloniens statsink<strong>om</strong>ster un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppgingo till 6,660,565 £, eller<br />
413,099 £ mera än <strong>år</strong> 1885; tillväxten för<strong>de</strong>lar sig på nästan alla ink<strong>om</strong>sttitlarne.<br />
Penningetillgången var ganska knapp un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft; diskontot<br />
för prima tre måna<strong>de</strong>rs <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svexlar var 7 Xi för fyra måna<strong>de</strong>rs 8 %. För<br />
tre måna<strong>de</strong>rs <strong>de</strong>positioner betaltes 4 %, sex måna<strong>de</strong>rs 5 X? tolf måna<strong>de</strong>rs<br />
6 %.<br />
En stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>t för export disponibla spanmålsöfverskottet gick förli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> till Nya Sydwales <strong>och</strong> Queensland, i hvilka båda kolonier skör<strong>de</strong>n slagit<br />
fel. Gen<strong>om</strong> att en ny marknad sålunda öppna<strong>de</strong>s för v<strong>år</strong> export kun<strong>de</strong><br />
prisen hålla sig uppe, oaktadt <strong>de</strong> tryckta förhållan<strong>de</strong>na i Europa. Den nu<br />
pågåen<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n lofvar att lemna ett mycket godt resultat.<br />
Ullmarkna<strong>de</strong>n var mycket tryckt, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t var först mot <strong>år</strong>ets slut någon<br />
förbättring visa<strong>de</strong> sig.<br />
Frakterna voro mycket dåliga, till en <strong>de</strong>l beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n dåliga skör<strong>de</strong>n<br />
i södra Australien, s<strong>om</strong> förorsaka<strong>de</strong> minskad efterfrågan på fartyg för export<br />
till Europa. Man anser sig nu emellertid ega grunda<strong>de</strong> skäl att hoppas på en<br />
förbättring. Hela antalet inklarera<strong>de</strong> fartyg uppgick till 475 <strong>om</strong> 669,495 tons,<br />
<strong>de</strong>raf 147 ångfartyg <strong>om</strong> 342,503 tons <strong>och</strong> 328 segelfartyg <strong>om</strong> 326,992 tons.<br />
Guldgrufv<strong>om</strong>a hafva börjat visa en betydlig minskning i guldtillgången;<br />
af silfver <strong>de</strong>remot har produktionen varit mycket stor. Samtliga <strong>de</strong> grufbolag,<br />
för hvilka uppgifter offentliggjorts, ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 566,075 £ mot 787,391<br />
£ <strong>år</strong> 1885.<br />
Öfriga bolag ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 922,060 £ mot 834,796 £ <strong>år</strong> 1885.<br />
Trä varu<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n har varit ganska liflig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et; i början isynnerhet<br />
råd<strong>de</strong> liflig efterfrågan <strong>och</strong> prisen voro ganska lönan<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>n stora importen<br />
af vissa slag förorsaka<strong>de</strong> mot slutet ett prisfall. Man hoppas på en återvaknan<strong>de</strong><br />
byggnadsverksamhet <strong>och</strong> att prisen åter skola stiga <strong>om</strong> ej importen blir<br />
alltför stor. Införseln af Östersjöplankor uppgick är <strong>1886</strong> (d. v. s. till <strong>de</strong>n<br />
15 <strong>de</strong>cember) till 720,895 stycken mot 305,145 <strong>år</strong> 1885; <strong>från</strong> Oregon inför<strong>de</strong>s<br />
30,851,829 qv.-fot mot 22,422,796 qv.-fot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>; af skotska<br />
»flooring» inför<strong>de</strong>s 148,640,267 längdfot mot 63,192,039 fot <strong>år</strong> 1885.<br />
Om arbetslönerna härstä<strong>de</strong>s kunna följan<strong>de</strong> siffror gifva en föreställning:<br />
murare 8 à 11 sh. för dagen utan kost, tegelslagare 8 à 10 sh., snickare 7<br />
à 11 sh., grofsme<strong>de</strong>r 8 à 13 sh. Gifta par utan barn kunna erhålla förut<strong>om</strong><br />
bostad <strong>och</strong> kosthåll 40 à 47 £ <strong>om</strong> <strong>år</strong>et, gifta par med barn 35 à 60 £.<br />
Kokerskor kunna fä 35 à 60 £ per <strong>år</strong> jemte bostad <strong>och</strong> kost, tvätterskor 30<br />
à 40 £, huspigor 30 à 35 £, barnpigor 20 à 35 £. Vanlig dagspenning beräknas<br />
vara 6 à 7 sh. utan kost.<br />
A. B. Were.
Pireus <strong>de</strong>n 27 februari 1887.<br />
77<br />
(Årsberättelse för 188©.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 8 norska fartyg <strong>om</strong> 5,064 tons<br />
) » » i barlast 4 » 1,363 »<br />
Till » afgingo med last 9 » 3,745 »<br />
» » » i barlast 3 » » 2,682<br />
Intet svenskt fartyg besökte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et distriktet.<br />
Rödt trä <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge är numera mycket kändt härstä<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>t<br />
intager främsta platsen <strong>och</strong> anses oumbärligt vid uppföran<strong>de</strong> af bättre byggna<strong>de</strong>r.<br />
Priset för dylikt trä är för närvaran<strong>de</strong>: 3X9 per löpan<strong>de</strong> meter 2.30<br />
frcs, 1 S /4X9 1.40 frcs i pappersmynt. Med nu notera<strong>de</strong> kursen är 1 £ sterl.<br />
3 måna<strong>de</strong>r lika med 32.65 frcs i papper <strong>och</strong> 1 fre 3 måna<strong>de</strong>r lika med 1.29<br />
frcs i papper. Importen sker icke direkt <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena utan öfver<br />
Marseille, hvarigen<strong>om</strong> varan betydligt fördyras. Jag tror att <strong>de</strong>t skulle löna<br />
sig bra att skicka en sändning direkt hit.<br />
Två smärre laster fisk hafva införts <strong>från</strong> Norge, <strong>de</strong>n ena af <strong>de</strong>ssa bestod<br />
af god vara, men <strong>de</strong>n andra var sämre <strong>och</strong> tyckes hafva lemnat ett mindre<br />
godt resultat. Den fisk s<strong>om</strong> införes <strong>från</strong> Frankrike synes i allmänhet vara<br />
mera <strong>om</strong>tyckt.<br />
M. N. Rodocanachi.<br />
Smyrna <strong>de</strong>n 28 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et; af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo<br />
7 <strong>om</strong> 4,601 tons.<br />
Svenska produkter, sås<strong>om</strong> jern, spik <strong>och</strong> koppar, k<strong>om</strong>mo hit på indirekt<br />
väg med engelska eller holländska ångare, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är ingen möjlighet att hålla<br />
reda <strong>de</strong>rpå. För svenska trähus har varit efterfrågan, men inga affärer hafva<br />
kunnat åstadk<strong>om</strong>mas. Chios, Chesmé med flera ställen, s<strong>om</strong> lidit af jordbäfningar,<br />
hafva införskrifvit dylika hus frän Amerika.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har varit godt un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et.<br />
Danzig <strong>de</strong>n 28 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>)<br />
F. W. Spiegelthal.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 49 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,810 tons<br />
» » i barlast 40 » » 10,496 »<br />
utrikes ort med last 33 » » 13,755
78<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 65 svenska fartyg <strong>om</strong> 16,900 tons<br />
Till Sverige afgingo med last 56 11,550 »<br />
» » i barlast 3 » » 1,981<br />
utrikes ort med last 124 » 33,839<br />
» » i barlast 3 » 766<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 11 norska » 1,903 »<br />
utrikes ort » 49 18,688 »<br />
» i barlast 26 » 7,825 »<br />
Till Norge afgingo med last 23 » 4,404 »<br />
i barlast 3 » 449<br />
utrikes ort » med last 44 » » 15,502<br />
i barlast 12 » 4,337 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 142 <strong>om</strong> 42,156<br />
tons, <strong>de</strong>raf 82 svenska <strong>om</strong> 21,505 <strong>och</strong> 60 norska <strong>om</strong> 20,591 tons; antalet<br />
med last afgängna fartyg utgjor<strong>de</strong> 247 <strong>om</strong> 65,295 tons, <strong>de</strong>raf 180 svenska<br />
<strong>om</strong> 45,389 <strong>och</strong> 67 norska <strong>om</strong> 19,906 tODS.<br />
Summariska beloppet af bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> för svenska fartyg vid resa<br />
<strong>från</strong> Sverige till distriktet 29,523 kronor, <strong>från</strong> utrikes ort till distriktet 40,149<br />
kr., <strong>från</strong> distriktet till Sverige 90,484 kr., för norska fartyg vid resor <strong>från</strong><br />
Norge till distriktet 14,388 kr., <strong>från</strong> utrikes ort till distriktet 299,517 kr.<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> distriktet till Norge 45,268 kr.<br />
Danzigs <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> skeppsfart har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistförflutna <strong>år</strong>et icke gynnats<br />
af lyckan: en väsentlig minskning röntes uti exporten af bå<strong>de</strong> spanmål <strong>och</strong><br />
trävaror, v<strong>år</strong>a förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sgrenar. Äfven antalet af fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et besökte hamnen, var mindre än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> båda förra <strong>år</strong>en <strong>och</strong> betydligt<br />
mindre än <strong>år</strong> 1883, enär blott 1,684 fartyg ank<strong>om</strong>mo, såle<strong>de</strong>s 137 färre än<br />
förra <strong>år</strong>et. Af 1,691 sjöle<strong>de</strong>s utgångna fartyg voro lasta<strong>de</strong> med trävaror 589<br />
fartyg (90 färre än 1885), med spanmål <strong>och</strong> frö 333 (151 färre än förra<br />
<strong>år</strong>et). Diverse varor utför<strong>de</strong>s af 554 fartyg <strong>och</strong> uti barlast afsegla<strong>de</strong> 213.<br />
Spanmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n erfor en minskning uti exporten med '/7 af förra <strong>år</strong>ets<br />
afskeppa<strong>de</strong> qvantum. Det var hvete <strong>och</strong> korn, hvaraf så mycket mindre utför<strong>de</strong>s.<br />
Icke heller blef spanmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n så vinstgifvau<strong>de</strong> s<strong>om</strong> vanligt, emedan<br />
försäljningarne meren<strong>de</strong>ls blott till lägre pris blefvo möjliga, hvilket i någon<br />
mån äfven förorsaka<strong>de</strong>s af skyddstullen. Arets skörd blef riklig <strong>och</strong> framför<br />
andra sä<strong>de</strong>sslag gynna<strong>de</strong>s hvete med ett godt resultat, ända till 12 % öfver<br />
me<strong>de</strong>lskörd <strong>och</strong> <strong>de</strong>rjemte med en utmärkt god qvalitet. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et var hvetets<br />
me<strong>de</strong>lpris 150 kronor pr ton fritt <strong>om</strong> bord.<br />
Bågen var mindre gynnad, gaf blott 90 % af en normalskörd, uti några<br />
distrikt mera, uti andra mindre. Me<strong>de</strong>lpriset un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et var 118 kronor pr<br />
ton f. o. b.<br />
Kornet lcmna<strong>de</strong> en normalskörd, <strong>och</strong> betaltes i me<strong>de</strong>lpris med 120 kr.<br />
pr ton f. o. b.<br />
.Ha/re-skör<strong>de</strong>n var rik, 10 % öfver en vanlig god skörd, <strong>och</strong> <strong>år</strong>ets me<strong>de</strong>lpris<br />
120 kr. pr ton f. o. b.<br />
Ärterna gåfvo något un<strong>de</strong>r en normalskörd, me<strong>de</strong>lpriset var 133 kr. pr<br />
ton f. o. b.; af oljefrö skörda<strong>de</strong>s ovanligt mycket; af bönor likale<strong>de</strong>s. Potatis<br />
lemna<strong>de</strong> en frisk <strong>och</strong> god af kastning, c:a 12 % öfver en normalskörd.<br />
Exporten af spanmål <strong>och</strong> frö var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et s<strong>om</strong> följer: hvete 104,848<br />
tons, råg 30,834 tons, ärter 3,143 tons, korn 11,485 tons, hafre 860 tons,<br />
tillsammans spanmål 151,170 tons, vicker 335 tons, bönor 242 tons, oljefrö
79<br />
2,562 tons, klöfVer 258 tons, lin 242 tons, hampa 135 tons, tillsammans frö<br />
3,774 tons, summa spanmål <strong>och</strong> frö 154,944 tons.<br />
För innevaran<strong>de</strong> är hyser man förhoppning <strong>om</strong> en betydlig utförsel af<br />
hvete häri<strong>från</strong>, enär förrå<strong>de</strong>n på vestra Europas stapelplatser betydligt aftagit<br />
<strong>och</strong> behöfva ersättning. För närvaran<strong>de</strong> betalas i me<strong>de</strong>lpris pr ton f. o. b. :<br />
hvete kr. 149, råg kr. 109, korn kr. 115, hafre kr. 108 <strong>och</strong> ärter kr. 125.<br />
Hamnen har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna vinter oafbrutet varit öppen för <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong><br />
i <strong>år</strong> hafva hittills ank<strong>om</strong>mit 150 fartyg, hvaribland 17 svenska <strong>och</strong> 5 norska.<br />
Afsättningen af spanmål <strong>och</strong> frö un<strong>de</strong>r sistlidne januari bestod af 13,000 tons.<br />
Trävarufian<strong>de</strong>ln visa<strong>de</strong> en ytterlig reaktion, <strong>och</strong> utförseln af sådan vara<br />
un<strong>de</strong>rsteg <strong>de</strong> båda senaste <strong>år</strong>ens me<strong>de</strong>lmåttiga export med <strong>om</strong>kring 83,000 kub.meter.<br />
Minskningen drabba<strong>de</strong> alla trävarusorter med undantag af ekstammar<br />
<strong>och</strong> bjelkar, hvaraf c:a 6,000 kub.-meter mera exportera<strong>de</strong>s än förra <strong>år</strong>et.<br />
Exporten bestod af: furubjelkar 107,734 kub.-meter, furuplankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r<br />
13,417 kub.-meter, splittra 198 kub.-meter, sleepers af ek <strong>och</strong> furu 86,216<br />
kub.-meter, ekstammar <strong>och</strong> bjelkar 16,497 kub.-meter, ekplankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r<br />
8,018 kub.-meter, diverse pålar 12,383 kub.-meter, ekstaf 9,122 kub.-meter<br />
<strong>och</strong> tallträvaror 19,558 tons eller tillsammans 273,143 kub.-meter.<br />
Danzigs <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta bestod vid början af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af 60 segel- <strong>och</strong> 20<br />
ångfartyg samt vid <strong>år</strong>ets slut af 55 segel- <strong>och</strong> 19 ångfartyg med en drägtighet<br />
af 51,224 tons samt 8 kustfartyg <strong>och</strong> 40 Weichselångbåtar.<br />
Sjöle<strong>de</strong>s ank<strong>om</strong>mo: segelfartyg 659 <strong>och</strong> ångfartyg 1,025 eller tillsammans<br />
1,684 med en drägtighet af 754,310 tons, såle<strong>de</strong>s c:a 30,000 tons mindre än<br />
<strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> 37,000 tons mindre än <strong>år</strong> 1884. Sjöle<strong>de</strong>s afgingo 667 segelfartyg<br />
<strong>och</strong> 1,024 ångare eller tillsammans 1,691 med en drägtighet af 756,012<br />
tons.<br />
Sveriges <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srelationer å härvaran<strong>de</strong> plats gynna<strong>de</strong>s sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ej mindre<br />
än <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> med sär<strong>de</strong>les god framgång. Hitförseln af svenska produkter<br />
me<strong>de</strong>lst hemlan<strong>de</strong>ts fartyg var af liknan<strong>de</strong>, till <strong>och</strong> med något större<br />
<strong>om</strong>fång. Sär<strong>de</strong>les stor tillökning erfor importen af kalksten <strong>och</strong> tegelsten, hvaremot<br />
<strong>de</strong>n af granitsten minska<strong>de</strong>s. Bland annat inför<strong>de</strong>s äfven c:a 7,000 ctr<br />
svensk v<strong>år</strong>sill uti färskt tillstånd med blott <strong>de</strong>n saltning s<strong>om</strong> till konservering<br />
behöf<strong>de</strong>s, i hvilket tillstånd svensk sill förr icke hitförts. Denna vara har<br />
härstä<strong>de</strong>s funnit god framgång, enär sillfångsten i Tyskland icke börjar så tidigt<br />
på <strong>år</strong>et. Utförseln af spanmål <strong>och</strong> mjöl med egna fartyg var större än<br />
<strong>år</strong> 1885, men hela utförseln af sådana varor till Sverige var något mindre,<br />
<strong>de</strong>n af oljekakor väsentligt mindre. Sockerutförseln fördubbla<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot nära<br />
på. Äfven afgick till Sverige emot vanligheten mycket trävaror, isynnerhet<br />
ekstaf.<br />
Följan<strong>de</strong> svenska produkter inför<strong>de</strong>s med svenska fartyg till Danzig: v<strong>år</strong>sill<br />
7,008 tunnor, granitsten (incl. gatsten) 13,176 Rhenl. kub.-fot, kalksten<br />
137,376 d:o, osläckt Gotlandskalk 840 halftunnor, tegelsten 161,300 st., eldfasta<br />
rör 450 st., lera 12 ton <strong>och</strong> gasreningsmassa 90 ton. Med norska fartyg<br />
hitför<strong>de</strong>s granitsten 10,584 Rhenl. kub.-fot.<br />
Me<strong>de</strong>lprisen voro å följan<strong>de</strong> svenska produkter <strong>från</strong> fartyget: osläckt Gotlandskalk<br />
16 mark pr halftunna, kalksten 50 mark pr Rhenl. kub.-fot; <strong>från</strong><br />
magasinet: stangjern 12 mark pr ctr, skrotjern 2 mark pr ctr, tysk tullvigt,<br />
tjära 23 mark pr origin al tun na, beck 28 mark pr d:o <strong>och</strong> Gotlandsslipsten pr<br />
st. à 12 till 24 tums diameter 60 pf. till 3 mark.<br />
Utförseln till Sverige med svenska fartyg utgjor<strong>de</strong>s af: hvete 3,011 tons.<br />
råg 2,758 tons, korn 1,248 tons, ärter 80 tons, mjöl af hvete <strong>och</strong> råg 3,565
80<br />
tons, råsocker 2,168 tons, oljekakor 96 tons, kli 125 tons, diverse trävaror<br />
60 tons <strong>och</strong> stenkol 90 tons.<br />
Hela exporten till Sverige med såväl svenska s<strong>om</strong> andra fartyg bestod af:<br />
hvete 6,382 tons, räg 3,360 tons, korn 1,248 tons, ärter 80 tons, mjöl af<br />
hvete <strong>och</strong> råg 4,657 tons, potatismjöl 10 tons, oljekakor 453 tons, kli 1,036<br />
tons, råsocker 3,508 tons, raffineradt d:o 10 tons, benmjöl 2 tons, sprit 221<br />
fastager, eksleepers 49 kub.-meter, furusleepers 45 kub.-meter <strong>och</strong> ekstaf 839<br />
kub.-meter.<br />
Norges <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> skeppsfart var mindre gynnad af lyckan <strong>och</strong> visa<strong>de</strong> en<br />
tillbakagång i jemförelse med <strong>de</strong> tre föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en. Importen af norska produkter<br />
med norska fartyg bestod af sill, c:a 400 tunnor mera än på förra <strong>år</strong>et,<br />
oeh granit, c:a 14,000 kub.-fot mindre, men tillsammans med <strong>de</strong>n af svenska<br />
fartyg hitförda norska granit blott c:a 1,800 kub.-fot mindre än 1885. Utförseln<br />
dit med egna fartyg bestod endast af spanmål oeh mjöl <strong>och</strong> var c:a<br />
1,000 tons mindre än förra <strong>år</strong>et. Med åtskilliga främman<strong>de</strong> fartyg afskeppa<strong>de</strong>s<br />
till Norge på <strong>de</strong>t hela något mera spanmål <strong>och</strong> mjöl än förra <strong>år</strong>et, <strong>de</strong>remot<br />
mycket mindre ekstaf <strong>och</strong> intet af andra trävaror.<br />
Med norska fartyg hitför<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> norska produkter: fetsill 4,760 t:r<br />
<strong>och</strong> granitsten 43,848 Rhenl. kub.-fot.<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s med norska fartyg: hvete 2,204 tons, råg 3,191 tons,<br />
korn 193 tons, ärter 400 tons <strong>och</strong> mjöl 200 tons.<br />
Hela utförseln till Norge bestod af: hvete 3,600 tons, råg 11,590 tons,<br />
ärter 400 tons, korn 493 tons, mjöl af hvete <strong>och</strong> råg 589 tons, kli 200 tons,<br />
oljefrö 100 tons, oljekakor 75 tons <strong>och</strong> ekstaf 20 tons.<br />
För fraktfarten råd<strong>de</strong> samma ogynsamma förhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> förra <strong>år</strong>et, <strong>och</strong><br />
antalet fraktsökan<strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> nödga<strong>de</strong>s afsegla i barlast, var till <strong>och</strong> med<br />
större. Frakter kun<strong>de</strong> meren<strong>de</strong>ls afslutaa blott mot lägre frakt, <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna<br />
visa<strong>de</strong> sig vara ganska olika allt efter <strong>de</strong>n mer än vanligt varieran<strong>de</strong> större<br />
eller ringare tillgången på laster. Följan<strong>de</strong> afslutningar kunna i <strong>de</strong>t närmaste<br />
motsvara me<strong>de</strong>lfrakten:<br />
London 11 sh. 6 d. pr load ekbjelkar,<br />
j> 8 » 6 » » » furubjelkar,<br />
Hull 9 » 3 » » ekträvaror,<br />
Sun<strong>de</strong>rland 7 » » » diverse trävaror,<br />
Newcastle 1 » 6 » » quarter hvete,<br />
Bor<strong>de</strong>aux 25 fres <strong>och</strong> 15 % pr läst furuträvaror,<br />
Nantes 33 15 % » » ekträvaror,<br />
Dunkerque 8 1/2 fres » ton sirap,<br />
Amsterdam 8 sh. råsocker,<br />
» 8 » 6 d. » » »<br />
Rotterdam 1 9 » > quarter hvete,<br />
» 1 » 6 » » korn,<br />
Tönningen 23 pfennig pr Rhenl. kub.-fot furubjelkar,<br />
Gent 11 sh. pr load eksleepers,<br />
Stockholm 70 pfennig pr säck (à 200 pund) hvetemjöl,<br />
Malmö 7 mark pr ton hvete,<br />
» 6 1/2 » » råg,<br />
Åhus 30 pfennig pr centner oljekakor,<br />
Karlshamn 8 mark pr fastage sprit,<br />
Göteborg 40 pfennig B centner mjöl,<br />
Kristiania 8 mark B ton råg,<br />
Bergen 9 » »
81<br />
Östra Norge 7 1 /, mark pr ton räg,<br />
S:t Petersburg 6V, » » » korn,<br />
Flensburg 37'/, pfennig » centner kli,<br />
Em<strong>de</strong>n 11 mark » läst furubjelkar.<br />
Elbings <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> skeppsfart var af samma me<strong>de</strong>lmåttiga <strong>om</strong>fång s<strong>om</strong><br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. 54 fartyg ank<strong>om</strong>mo, hvaribland 1 norskt med sill, men intet<br />
svenskt. Med last afgingo 42, af hvilka utför<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> produkter nemligen<br />
sjöle<strong>de</strong>s: hvete 724 tons, råg 516 tons, ärter 28 tons, korn 14 tons, bönor<br />
756 tons <strong>och</strong> diverse andra produkter 7,000 tons. Dessut<strong>om</strong> afskeppa<strong>de</strong>s till<br />
Danzig, Köoigsberg <strong>och</strong> stä<strong>de</strong>rna vid Haff: hvete 328 tons, råg 261 tons, korn<br />
156 tons, ärter 4 tons, hafre 30 tons <strong>och</strong> diverse andra produkter 3,009 tons.<br />
Elbings <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta visar en liten tillökning <strong>och</strong> bestod vid 1887 <strong>år</strong>s<br />
början af 12 ångare <strong>och</strong> 1 seglare, tillsammans 13 fartyg <strong>om</strong> c:a 3,000 kub.meters<br />
drägtighet.<br />
Till försäljning byg<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 36 torpedofart3'g <strong>och</strong> 7 diverse ångfartyg.<br />
Un<strong>de</strong>r nybyggnad voro vid 1887 <strong>år</strong>s början 21 torpedofartyg <strong>och</strong> 9<br />
diverse ångfartyg.<br />
Aug. af Segerström.<br />
Cagliari <strong>de</strong>n 15 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ankouimo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,230 tons<br />
» » > i barlast 14 » » 4,393 ><br />
Till Sverige afgingo med last 9 > > 3.048 ><br />
» utrikes ort » » 7 > » 2,318 »<br />
» >> » i barlast 1 » » 257 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> med last 1 norskt > 466 »<br />
> utrikes ort ank<strong>om</strong>mo » 2 norska » 826 »<br />
» » » i barlast 6 » » 2,096 >,><br />
Till Norge afgingo med last 2 » » 568 »<br />
> utrikes ort » » 7 » » 3,751 »<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet utgjor<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg Norska fartyg<br />
Ant. Tons Ant. Tons<br />
<strong>1886</strong> 17 5,623 9 3,388<br />
1885 11 2,066 6 3,014<br />
1884 19 6,175 12 4,618<br />
1883 22 7,105 18 5,819<br />
1882 40 14,339 27 10,005<br />
Man märker <strong>de</strong>raf att skeppsfarten betydligt aftagit un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en.<br />
Cagliaris hamn besöktes <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af:<br />
Segelfartyg Ångbåtar<br />
Ant. Tons Ant. Tons<br />
Italienska- 872 113,784 257 208.320<br />
Engelska 14 5,581 49 40,743
82<br />
Franska 8 659 5 6,881<br />
Svenska <strong>och</strong> norska 24 8,260 1 494<br />
Grekiska 6 1,637 — —<br />
Österrikiska 28 14,208 — —<br />
Kyska. 13 5,838 2 647<br />
Spanska 4 801 — —<br />
Tyska 1 416 1 654<br />
Amerikanska 2 2,300 — —<br />
Tillsammans 972 153,484 515 257,739<br />
Från <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena importera<strong>de</strong>s direkt endast en laddning af c:a<br />
500 tons is. Andra varor, sås<strong>om</strong> jern, trä, stål, tändstickor <strong>och</strong> punsch, inför<strong>de</strong>s<br />
indirekt i obetydliga partier.<br />
Utförseln till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena bestod uteslutan<strong>de</strong> af salt. Förfrågningar<br />
efter <strong>de</strong>nna artikel äro fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong> samma s<strong>om</strong> förr; men utskeppningen <strong>de</strong>raf<br />
sked<strong>de</strong> meren<strong>de</strong>ls me<strong>de</strong>lst österrikiska fartyg. Orsaken <strong>de</strong>rtill är <strong>de</strong>n att <strong>de</strong>ssa<br />
sista intaga lägre frakt än do Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg.<br />
Frakterna för salt till östersjöhamn variera<strong>de</strong> <strong>från</strong> 17 till 23 öre per<br />
kubikfot.<br />
Följan<strong>de</strong> tabell gifver en öfversigt öfver hurule<strong>de</strong>s saltutskeppningen för<strong>de</strong>lat<br />
sig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et:<br />
Med ryska fartyg (till utrikes). tons 9,122<br />
» engelska » » » 32,879<br />
» italienska » » B 4,462<br />
» franska » » » 3,800<br />
» österrikiska » » » 14,173<br />
» svenska » » » 6,953<br />
B norska » » » 4,547<br />
» amerikanska » » B 2,591<br />
Tillsammans tons 78,527<br />
Till Italien utskeppa<strong>de</strong>s för regeringens räkning c:a 50,000 tons. Dertill<br />
använ<strong>de</strong>s ångbåtar tillhöran<strong>de</strong> italienska bolaget »La Navigazione Generale Italianas.<br />
Hela saltskör<strong>de</strong>n uppgick till 135,000 tons, <strong>och</strong> var saltet af sär<strong>de</strong>les god<br />
beskaffenhet.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et har priset på saltet vexlat mellan 9 till 14 lire pr ton. Prisförhöjning<br />
sked<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut, <strong>de</strong>ls till följd af <strong>de</strong>n betydliga minskningen<br />
i förrå<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls på grund af <strong>de</strong>n ringa produktionen å andra saltplatser vid<br />
Me<strong>de</strong>lhafvet.<br />
För landtbruket var <strong>år</strong>et tillfredsställan<strong>de</strong>, såväl med hänsyn till produkternas<br />
mängd s<strong>om</strong> till <strong>de</strong>ras godhet; isynnerhet gäller <strong>de</strong>tta <strong>om</strong> vinet. En liflig<br />
fraktfart mellan Sardiniens samt fastlan<strong>de</strong>ts <strong>och</strong> Frankrikes hamnar har med<br />
anledning <strong>de</strong>raf egt rum <strong>och</strong> <strong>de</strong>ltog en norsk ångbåt i <strong>de</strong>nna fart. Till följd<br />
af <strong>de</strong>n alltjemt öka<strong>de</strong> efterfrågan hafva plantagerna utvidgats på hela ön.<br />
Efter landtbruket utgör grufdriften <strong>de</strong>n vigtigaste produktionsgrenen. Exporten<br />
uppgick till 102,734 tons. Deraf utskeppa<strong>de</strong>s:<br />
Från Carloforte, zinkmalm 64,653 tons<br />
bly 12,352 »<br />
Cagliari, zink 8,169<br />
» bly 17,860<br />
Utskeppningen af <strong>de</strong>ssa artiklar försigg<strong>år</strong> meren<strong>de</strong>ls med engelska ångbåtar.
83<br />
Frakterna för mineralier till Antwerpen notera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 11 till 12 shilling<br />
per ton.<br />
Arbetena på anläggan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n nya hamnen fortgå lifligt, <strong>och</strong> man förväntar<br />
att hamnen skall blifva färdig in<strong>om</strong> cirka två <strong>år</strong>.<br />
Koleran hemsökte ön un<strong>de</strong>r oktober <strong>och</strong> november måna<strong>de</strong>r, men tog en<br />
lindrig form.<br />
Vexelkursen på London var lire 25.40 pr £ stg à-vista<br />
» Hamburg » » 124.— » 100 M. »<br />
)) » Paris » pari<br />
P. Pernis.<br />
Dres<strong>de</strong>n, februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Aret <strong>1886</strong> skiljer sig icke i fråga <strong>om</strong> affärernas utveckling <strong>och</strong> gång i<br />
något väsentligt <strong>från</strong> <strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en; på <strong>de</strong>t hela taget kän<strong>de</strong>s<br />
ännu in<strong>om</strong> affärslifvet trycket af <strong>de</strong>n långvariga stockningen. Betydliga prisreduktioner,<br />
minskad konsumtion, ökad sv<strong>år</strong>ighet att placera penningar på ett<br />
vinstgifvan<strong>de</strong> sätt, minska<strong>de</strong> afkastningar, bristan<strong>de</strong> företagsamhetslust, riklig<br />
tillgång på ledigt kapital, sjunkan<strong>de</strong> räntefot — allt <strong>de</strong>tta utmärkte <strong>de</strong>t gångna<br />
<strong>år</strong>et, <strong>och</strong> isynnerhet <strong>de</strong> tre första qvartalen. Det var först pä hösten en förbättring<br />
börja<strong>de</strong> visa sig för industrien, lifligare efterfrågan börja<strong>de</strong> yppa sig<br />
för åtskilliga artiklar <strong>och</strong> prisen visa<strong>de</strong> en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns; affärsverl<strong>de</strong>n börja<strong>de</strong><br />
sp<strong>år</strong>a en friskare flägt <strong>och</strong> fatta förtroen<strong>de</strong> till affärernas uppbl<strong>om</strong>string.<br />
Dessa förhoppningar blefvo dock snart åter dämpa<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> politiska förvecklingar<br />
s<strong>om</strong> hota<strong>de</strong> att utbryta.<br />
In<strong>om</strong> pappersindustrien öka<strong>de</strong>s trycket un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et, hvartill orsaken<br />
tor<strong>de</strong> vara att söka i öfverproduktionen. Prisen föllo oatbrutet, isynnerhet för<br />
ordinärt tryckpapper, men äfven för <strong>de</strong> bättre qvaliteterna gingo prisen ned.<br />
Exporten var visserligen temligen liflig, men prisen förblefvo vikan<strong>de</strong> <strong>och</strong> större<br />
uppdrag kun<strong>de</strong> endast erhållas gen<strong>om</strong> att medgifva betydliga eftergifter. För<br />
<strong>de</strong> erfor<strong>de</strong>rliga råmaterialierna voro prisen i allmänhet <strong>de</strong> samma s<strong>om</strong> förra<br />
<strong>år</strong>et. De ogynsamma vattenförhållan<strong>de</strong>na gjor<strong>de</strong> att tillgången på slipad, kemiskt<br />
beredd trämassa blef mycket inskränkt; <strong>de</strong> större pappersfabrikerna införskrefvo<br />
större qvantiteter af <strong>de</strong>nna artikel <strong>från</strong> Norge. De sachsiska pappersfabrikanterna<br />
klaga<strong>de</strong> mycket öfver en förordning s<strong>om</strong> förbju<strong>de</strong>r arbete i<br />
fabrikerna <strong>om</strong> söndagarne, annat än vid frost. Om än ingenting kan vara att<br />
invända mot <strong>de</strong>n minskning i produktionen, s<strong>om</strong> blir en följd af förbu<strong>de</strong>t mot<br />
arbete <strong>om</strong> söndagarne, ställas dock do sachsiska fabrikanterna i en sämre ställning,<br />
så länge en dylik bestämmelse endast gäller i Sachsen.<br />
Bryggerirörelsen var bland alla industrigrenar <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> att glädja<br />
sig åt <strong>de</strong>n största uppbl<strong>om</strong>string, beroen<strong>de</strong> företrä<strong>de</strong>svis på ökad konsumtion af<br />
buteljeradt öl. Råmaterialierna, korn <strong>och</strong> humle, fortfara att vara billiga.<br />
In<strong>om</strong> maskinindustrien klaga<strong>de</strong>s i allmänhet öfver att arbetet icke gaf någon<br />
vinst, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är endast enstaka grenar af <strong>de</strong>nna industri s<strong>om</strong> hafva ett<br />
bättre resultat att uppvisa.
84<br />
För b<strong>om</strong>ullsspinnerierna var <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et <strong>de</strong>t ogynsammaste s<strong>om</strong><br />
någonsin varit; krisen bland <strong>de</strong> engelska b<strong>om</strong>ullsspinnerierna öka<strong>de</strong>s alltjemt<br />
<strong>och</strong>, oaktadt minskad produktion, var <strong>de</strong>t ej möjligt att fa prisen att stiga.<br />
Priset på garn gick än mera ned än priset på råvaran, <strong>och</strong> följ<strong>de</strong>n blef att <strong>de</strong><br />
fabriker s<strong>om</strong> ej varit mycket försigtiga vid inköp af råmaterialet ledo stora<br />
förluster. Väfverierna ha<strong>de</strong> i allmänhet att uppvisa ett bättre resultat, <strong>de</strong> äro<br />
bättre skydda<strong>de</strong> <strong>och</strong> lida ej samma intrång af <strong>de</strong>n utländska konkurrensen.<br />
Jutefabrikationen gen<strong>om</strong>gick en mycket kritisk period; un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en ha<strong>de</strong> fabrikerna förstorat sig all<strong>de</strong>les <strong>om</strong>åttligt <strong>och</strong> följ<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf var nu<br />
naturligtvis öfverproduktion.<br />
För börsaffärerna var <strong>år</strong>et temligen för<strong>de</strong>laktigt. Om ock <strong>de</strong> politiska<br />
förhållan<strong>de</strong>na gjor<strong>de</strong> att åtskilliga förslag stranda<strong>de</strong>, var likväl emissionen af<br />
nya papper ganska riklig. Det var isynnerhet Berlins börs s<strong>om</strong> tog <strong>de</strong>l häruti,<br />
stora massor af vär<strong>de</strong>papper importera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Amerika, Österrike-Ungern<br />
<strong>och</strong> Ryssland. Den låga räntefoten i Tyskland gjor<strong>de</strong> att man med förkärlek<br />
<strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> utländska vär<strong>de</strong>papper, äfven <strong>om</strong> säkerheten icke alltid var <strong>de</strong>n bästa.<br />
Den officiella diskonton notera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 1—22 januari 24 %, 22 jan.—<br />
20 februari 3 1 /2 %, 20 febr.—18 okt. 3 %, 18 okt.—29 nov. 3 1 /, %,29<br />
nov.—18 <strong>de</strong>c. 4 X? 18 <strong>de</strong>c.—<strong>år</strong>ets slut 5 %.<br />
Läng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et trafikera<strong>de</strong> statsbanorna uppgick till 2,266 kil<strong>om</strong>eter,<br />
trafikink<strong>om</strong>sterna uppgingo till 68,631,200 mark. För trafiken på Elben<br />
var <strong>år</strong>et icke sär<strong>de</strong>les gynsamt, skeppsfarten öppna<strong>de</strong>s i början af april <strong>och</strong><br />
sluta<strong>de</strong> i senare <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>cember. Vattenstån<strong>de</strong>t var något bättre än 1885,<br />
men på senhösten, just un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n vigtigaste ti<strong>de</strong>n, inträffa<strong>de</strong> en period af lågt<br />
vattenstånd, s<strong>om</strong> menligt inverkat på trafiken. Frakterna förblefvo i allmänhet<br />
låga; <strong>de</strong>t kan ej heller nekas att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en bygts för mycket<br />
transportmateriel för Elben, men man kan likväl hoppas på bättre ti<strong>de</strong>r <strong>om</strong><br />
blott vä<strong>de</strong>rleks- <strong>och</strong> vattenståndsförhållan<strong>de</strong>na blifva bättre än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste<br />
båda <strong>år</strong>en samt <strong>om</strong> man upphör med att bygga så mycket ny materiel.<br />
S:t Johns (Antigua) <strong>de</strong>n 28 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
A. Rosencrantz.<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg hafva endast 2 norska <strong>om</strong> tillsammans 925<br />
tons besökt distriktet.<br />
Vä<strong>de</strong>rleken var gynsam för sockerröret un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et; skör<strong>de</strong>n beräknas<br />
till <strong>om</strong>kring 50,000 »casks» socker <strong>och</strong> 30,000 »puncheons» melis. Inga utsigter<br />
finnas för seglan<strong>de</strong> fartyg att få taga <strong>de</strong>l i sockerutförseln häri<strong>från</strong>, utan<br />
eger <strong>de</strong>nna meren<strong>de</strong>ls rum me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong> reguliera ångbåtarne. Ångfartyg hafva<br />
icke att erlägga några tonnageafgifter härstä<strong>de</strong>s; un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> mars till<br />
september kunna utländska ångare i allmänhet p<strong>år</strong>äkna att erhålla frakter här<br />
till Förenta Staterna eller England. Segelfartyg betala 1 sh. per ton.<br />
F. Melchertson.
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o, Sjöfart. 7<br />
Följan<strong>de</strong> tabeller utvisa <strong>om</strong>fånget af <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten<br />
på Skotland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Leith <strong>de</strong>n 17 mars 1887.<br />
85
År 1885 var antalet af <strong>de</strong> till Skotland ank<strong>om</strong>na norska fartyg 1,843<br />
<strong>om</strong> 447,595 tons, af hvilka 235 voro ångare <strong>om</strong> 81,726 tons. Bruttofrakten<br />
var kr. 4,244,256.<br />
År 1885 var antalet af <strong>de</strong> till Skotland ank<strong>om</strong>na svenska fartyg 304 <strong>om</strong><br />
101,935 tons, af hvilka 90 voro ångbåtar <strong>om</strong> 58,240 tons. Bruttofrakten var<br />
kr. 663,156.<br />
86
87<br />
För norsk räkning inköptes <strong>1886</strong> 3 fartyg <strong>om</strong> 1,278 tons <strong>och</strong> sål<strong>de</strong>s 1<br />
<strong>om</strong> 112 tons.<br />
I skotska farvatten förliste <strong>år</strong> 1885 7 norska fartyg.<br />
Af bilagorna n:is 1 <strong>och</strong> 2 (sid. 106 <strong>och</strong> 107) framg<strong>år</strong> hurule<strong>de</strong>s svenska<br />
<strong>och</strong> norska skeppsfarten var för<strong>de</strong>lad på <strong>de</strong> skilda skotska hamnarna.<br />
Vid hufvudstationen påmönstra<strong>de</strong>s 3 män på svenska <strong>och</strong> 60 på norska<br />
fartyg. Från svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong>s 1 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 108 man. Sju<br />
sjömän rym<strong>de</strong> <strong>från</strong> norska fartyg.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatet hemsän<strong>de</strong>s för svenska sjömän kr. 1,561 <strong>och</strong> för norska<br />
kr. 3,290.40.<br />
I frivilliga bidrag ink<strong>om</strong>mo till sjömansmissionen i Leith £ 13. 9. 7,<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> bidrag till svenska kyrkan i London uppburos af till distriktet ank<strong>om</strong>na<br />
svenska fartyg £ 31. —. 6.<br />
De af konsulatet hafda utgifter för förliste, sjuke <strong>och</strong> nödlidan<strong>de</strong> svenske<br />
<strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar belöpte sig för svenske till £ 16. 4. 4 <strong>och</strong> för norske<br />
till £ 275. 4. 3 1/2,.<br />
Erlagda konsulatsafgifter.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ank<strong>om</strong>mo till konsulatet 1,285 skrifvelser <strong>och</strong> afsän<strong>de</strong>s 1,340.<br />
I <strong>och</strong> med <strong>de</strong>tsamma s<strong>om</strong> folkmäng<strong>de</strong>n stiger <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n växan<strong>de</strong> kulturen<br />
<strong>de</strong>n enskil<strong>de</strong>s anspråk på lifvets förnö<strong>de</strong>nheter förökas, är en städse större<br />
materiel ansträngning af nö<strong>de</strong>n för att ett lands produktion skall stå i proportion<br />
till behofvet. De materiella uppgifternas bety<strong>de</strong>lse <strong>och</strong> inflytan<strong>de</strong> på nationens<br />
inre <strong>och</strong> yttre vilkor äro <strong>de</strong>rfor i stadigt stigan<strong>de</strong>. Näringarnas skötsel<br />
fordrar någonting mera än blott <strong>och</strong> bart handfärdighet, hon kan icke undvara<br />
vetenskaplig duglighet <strong>och</strong> högre ledning. I en ekon<strong>om</strong>isk täflingskamp mellan<br />
civilisera<strong>de</strong> nationer gäller <strong>de</strong>t för hvarje enskild sådan att känna sina resursers<br />
beskaffenhet, för<strong>de</strong>lar <strong>och</strong> brister samt att göra, hvad s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> samfärdsel,<br />
institutioner, direkta eller indirekta un<strong>de</strong>rstöd kan ske för att lätta eller föröka<br />
tillgodogöran<strong>de</strong>t af lan<strong>de</strong>ts tillgångar.<br />
Vid bemödan<strong>de</strong>t att befordra näringarna är <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rjemte af vigt särskildt<br />
i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena att ständigt hafva <strong>de</strong> allmänna faktorer för ögonen, hvilka<br />
betinga eller hämma <strong>de</strong>ras utveckling, då v<strong>år</strong>a små tillgångar icke gerna tillåta<br />
oss att realisera nya ekon<strong>om</strong>iska företag så vida <strong>de</strong> ej stå i intimt förhållan<strong>de</strong><br />
till <strong>de</strong>t allmännas väl.<br />
Innan jag öfverg<strong>år</strong> till min rapports egentliga uppgift tillåter jag mig att<br />
antyda vissa allmänna förhållan<strong>de</strong>n i v<strong>år</strong> nuvaran<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mersiella <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska<br />
utveckling, hvilka böra efter hand aflägsnas, <strong>om</strong> såväl näringarna sjelfva<br />
s<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen med utlan<strong>de</strong>t, icke minst Skotland, skola kunna upphjelpas<br />
— <strong>och</strong> i sammanhang härmed enskilda i äldre rapporter anförda för-
88<br />
anstaltningar, hvilka länge visat sig nyttiga i Storbritannien, <strong>och</strong> hvilka utan<br />
tvifvel kunna tjena oss till mönster i bemälda vigtiga bemödan<strong>de</strong>n.<br />
Vid första anblicken möter oss <strong>de</strong>t stora missförhållan<strong>de</strong>t hemma, att vi<br />
i <strong>de</strong> näringsgrenar, s<strong>om</strong> öfver allt annorstä<strong>de</strong>s äro grundvalen för nationel<br />
existens, nemligen landtbruk <strong>och</strong> industri, icke förmått att göra oss oberoen<strong>de</strong><br />
af utlan<strong>de</strong>t. Hvad <strong>de</strong>n första af <strong>de</strong>ssa hufvudnäringar ang<strong>år</strong>, är Sveriges betydliga<br />
export af landtbruksprodukter likväl mindre än importen, <strong>och</strong> hvad<br />
Norge beträffar, är <strong>de</strong>n sistnämnda öfverväldigan<strong>de</strong> större än <strong>de</strong>n förra. I<br />
industrielt afseen<strong>de</strong> är förhållan<strong>de</strong>t ännu värre. V<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r äro härvidlag<br />
all<strong>de</strong>les i utlan<strong>de</strong>ts våld. Det är endast med några få industriartiklar, sås<strong>om</strong><br />
papper <strong>och</strong> tändstickor, s<strong>om</strong> vi kunna uppträda på verldsmarkna<strong>de</strong>n. V<strong>år</strong>a<br />
skogar, v<strong>år</strong> skeppsfart, v<strong>år</strong>t bergsbruk <strong>och</strong> fiske måste <strong>de</strong>rfor anskaffa <strong>de</strong>t kapital,<br />
s<strong>om</strong> importen kräfver. Vi äro alltså till en viss grad hänvista till binäringar,<br />
ett namn, s<strong>om</strong> jag gifver <strong>de</strong> senast anförda näringarna, emedan <strong>de</strong><br />
sysselsätta ett proportionsvis ringa antal folk. Detta sakernas tillstånd kan<br />
knappast ega bestånd i läng<strong>de</strong>n. Om skogshushållningen fram<strong>de</strong>les bedrifves<br />
på samma sätt s<strong>om</strong> nu, Bå k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>nna näringsgren efter hand att aftaga, i<br />
<strong>de</strong>t nedhuggningen för närvaran<strong>de</strong> försigg<strong>år</strong> i långt större utsträckning än tillväxten<br />
<strong>och</strong> skogen såle<strong>de</strong>s förminskas. Senare ti<strong>de</strong>r hafva lärt oss, i huru<br />
ringa grad skeppsfarten kan ersätta <strong>de</strong> egentliga hufvudnäringarna. Hvad fisket<br />
ang<strong>år</strong>, är <strong>de</strong>t tvifvelaktigt, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t är så vinstgifvan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> man tror, <strong>om</strong> hänsyn<br />
tages å ena sidan till <strong>de</strong>ss olämpliga sammanlänkning med jordbruket, hvarigen<strong>om</strong><br />
en person, s<strong>om</strong> idkar båda näringarna, förhindras att uteslutan<strong>de</strong> egna<br />
sig åt ett kall, <strong>och</strong> å <strong>de</strong>n andra till <strong>de</strong>n med fisket förbundna kostbara utrustning<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n korta tid, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hos oss idkas. På bergsbruket är också en<br />
så stor hämsko lagd gen<strong>om</strong> bristen på kol, att <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n<br />
knappast kan blifva af <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t bor<strong>de</strong>, <strong>om</strong> hänsyn tages till v<strong>år</strong><br />
riked<strong>om</strong> på malm.<br />
Han<strong>de</strong>ln är ett noggrant uttryck för <strong>de</strong>n ståndpunkt, hvarpå näringarna<br />
stå. Så inskränker sig, sås<strong>om</strong> ofvan anförts, v<strong>år</strong> export till några få varusorter,<br />
i Sverige hufvudsakligen till trävaror, landtbruksprodukter <strong>och</strong> metaller,<br />
i Norge till trävaror <strong>och</strong> fisk, medan import<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i båda rikena <strong>om</strong>fattar<br />
förut<strong>om</strong> landtbruksprodukter <strong>och</strong> kolonialvaror, nästan alla sorters industri- <strong>och</strong><br />
fabriksartiklar, men industriella råprodukter endast i ringa mängd. Han<strong>de</strong>ln<br />
utsträcker sig dä naturligtvis blott till <strong>de</strong> oss närmast liggan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
behöfva v<strong>år</strong>a råprodukter, <strong>och</strong> <strong>från</strong> hvilka vi importera nödvändiga fabriks- <strong>och</strong><br />
kolonialvaror, hvaremot <strong>de</strong>n är utesluten <strong>från</strong> många län<strong>de</strong>r, ja, nästan <strong>från</strong><br />
hela verlds<strong>de</strong>lar, hvilka icke behöfva v<strong>år</strong>a trävaror, fisk eller jern, <strong>och</strong> hvilkas<br />
råprodukter vi på grund af v<strong>år</strong> industris ringa utveckling icke behöfva.<br />
Trots <strong>de</strong> nyss anförda förhållan<strong>de</strong>na hör man dock ofta <strong>de</strong>t påståen<strong>de</strong>t,<br />
att v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> näringsutveckling gifver oss all möjlig anledning till tillfredsställelse,<br />
enär <strong>de</strong> materiella framstegen i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena äro proportionsvis<br />
större än i <strong>de</strong> flesta andra län<strong>de</strong>r. Men man kan icke ensamt af <strong>de</strong>t<br />
höga procentantal, hvartill v<strong>år</strong>a näringar i sin<strong>om</strong> tid stego, draga <strong>de</strong>n slutsatsen,<br />
att v<strong>år</strong> materiella utveckling varit större eller ens så stor s<strong>om</strong> <strong>de</strong> nationers,<br />
hvilkas betydliga näringar gått framåt efter en ringare måttstock. Man måste<br />
nemligen framför allt taga utvecklingens utgångspunkt i betraktan<strong>de</strong>. Ar <strong>de</strong>nna<br />
i sig sjelf låg, så framkallar naturligtvis en ringa tillväxt en betydlig stegring<br />
i procentantalet i jemförelse med andra län<strong>de</strong>rs. Detta kan lika gerna vara ett<br />
uttryck för utgångspunktens låga beskaffenhet s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>n energi, hvarmed vi<br />
hafva tillvaratagit v<strong>år</strong>a ekon<strong>om</strong>iska intressen. Dessut<strong>om</strong> måste vi ihågk<strong>om</strong>ma,<br />
att <strong>de</strong>t finnes vissa näringar, hvilkas uppbl<strong>om</strong>string förutsätter längre ti<strong>de</strong>rs ar-
89<br />
bete <strong>och</strong> industriel erfarenhet hos nationen, medan andra, hvilkas första tillgodogöran<strong>de</strong><br />
är lätt <strong>och</strong> beqvämligt, måste i läng<strong>de</strong>n gà tillbaka, när <strong>de</strong> skola<br />
idkas s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong> hufvudnäring, hvartill t. ex. v<strong>år</strong>t skogsväsen må räknas,<br />
eller icke kunna utvecklas högre än till en viss punkt, <strong>de</strong>rest <strong>de</strong>t icke finnes<br />
tillbörlig driftighet <strong>och</strong> duglighet, så att markna<strong>de</strong>n stadigt utvidgas <strong>och</strong> produktionsmeto<strong>de</strong>n<br />
förbättras. Till <strong>de</strong>tta slag hör v<strong>år</strong>t fiske. En nation kan såle<strong>de</strong>s<br />
ganska väl un<strong>de</strong>r en viss tid besitta en ekon<strong>om</strong>isk position, grundad på<br />
naturliga näringar, hvilka emellertid småning<strong>om</strong> skola utsina, <strong>om</strong> icke nya träda<br />
till eller <strong>de</strong> redan existeran<strong>de</strong> idkas på ett mera rationelt sätt.<br />
Vidare säger <strong>de</strong>t sig naturligtvis sjelft, att lika litet s<strong>om</strong> vi böra för<br />
hastigt draga en gynsam slutsats af v<strong>år</strong> ekon<strong>om</strong>iska utveckling i sin helhet<br />
lika litet eller ännu mindre böra vi bruka <strong>de</strong>t stora framsteg, vi gjort un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> senast gångna 70 <strong>år</strong>en s<strong>om</strong> bevis på v<strong>år</strong> materiella förkofran. Detta måste<br />
väsendtligen tillskrifvas tillfälliga <strong>om</strong>ständigheter, sås<strong>om</strong> höga frakter, jern- <strong>och</strong><br />
trävarupriser etc, på hvilka en nation ingalunda kan grunda sin framtida ekon<strong>om</strong>iska<br />
utk<strong>om</strong>st.<br />
Slutligen tor<strong>de</strong> grun<strong>de</strong>n till v<strong>år</strong>a näringars ofullk<strong>om</strong>lighet <strong>och</strong> fåtalighet<br />
anses ligga <strong>de</strong>ri, att tvånget <strong>och</strong> nödvändigheten af en mera rationel näringsskötsel<br />
icke så tidigt <strong>och</strong> kraftigt kunnat göra sig gällan<strong>de</strong> i v<strong>år</strong>a afsi<strong>de</strong>s liggan<strong>de</strong>,<br />
stora <strong>och</strong> glest befolka<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> annorstä<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> att vi <strong>de</strong>rfor ännu<br />
stå tillbaka såväl i industriel anda s<strong>om</strong> i erfarenhetens rutin. Men <strong>de</strong>ri ligger<br />
ju icke allenast <strong>de</strong>n beståen<strong>de</strong> situationens förklaring utan också berättigan<strong>de</strong>t<br />
till förhoppning på en bättre framtid.<br />
S<strong>om</strong> en känbar saknad för Norges industriella utveckling må särskildt<br />
framhållas bristen på högre institutioner till näringarnas befrämjan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ribland<br />
också en högre polyteknisk läroanstalt. Gemensamt för båda län<strong>de</strong>rna är <strong>de</strong>t<br />
förhållan<strong>de</strong>t, att <strong>de</strong>n högre un<strong>de</strong>rvisningen hufvudsakligen g<strong>år</strong> ut på embetsbildning,<br />
<strong>och</strong> att <strong>de</strong>t <strong>år</strong>ligen strömmar ett långt större antal unga män till<br />
universitetet än s<strong>om</strong> behöfves för att fylla ledigblifna poster i v<strong>år</strong>a embetsverk.<br />
Orsaken härtill är, <strong>de</strong>ls att universitetsbildningen gifver utsigt till fasta anställningar,<br />
<strong>de</strong>ls att hon i <strong>de</strong>n allmänna opinionen åtnjuter större anseen<strong>de</strong> än<br />
<strong>de</strong>n polytekniska, hvilken påstås tillhöra faekskolan, just emedan <strong>de</strong>n anses<br />
vara af lägre beskaffenhet <strong>och</strong> afsedd för praktiska ändamål. Men oafsedt <strong>de</strong>n<br />
<strong>om</strong>ständigheten, att flere af <strong>de</strong> vid universitetet föredragna vetenskapliga ämnena<br />
gå ut på praktisk utbildning, är <strong>de</strong>nna åsigt också af andra skäl mindre<br />
rigtig. Högre polytekniska skolor i utlan<strong>de</strong>t hafva nemligen samma vetenskapliga<br />
metod s<strong>om</strong> universiteten, <strong>de</strong> skilda ämnena föredragas hufvudsakligen teoretiskt,<br />
praktisk utöfning <strong>och</strong> speciel användning läras senare i <strong>de</strong>t industriella<br />
lifvet. För inträ<strong>de</strong> till <strong>de</strong>ssa fordras samma kunskaper s<strong>om</strong> för inträ<strong>de</strong> till<br />
universitetet <strong>och</strong> studierna kräfva samma antal <strong>år</strong>. Det är väl kanske <strong>de</strong>t<br />
ringa antalet män med anförda bildning, s<strong>om</strong> gör, att näringarnas intresse k<strong>om</strong>mer<br />
så litet på tal i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>rs offentliga lif.<br />
Kasta vi blicken på andra län<strong>de</strong>r, skola vi finna, att förhållan<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r är<br />
helt annorlunda. Tyskland t. ex. visar på ett förundransvärdt sätt, hurus<strong>om</strong><br />
vetenskaplig duglighet <strong>och</strong> eminent ledning kunna på kort tid upphjelpa ett<br />
lands näringar. Hvad Schweiz ang<strong>år</strong>, är <strong>de</strong>t allmänt bekant, att <strong>de</strong>tta land,<br />
s<strong>om</strong> hvarken är i besittning af jern eller kol, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> har en kostbar transport,<br />
icke kun<strong>de</strong> ega en så storartad industri, <strong>om</strong> icke så mycket gjorts för<br />
<strong>de</strong>n vetenskapliga tekniska bildningen. Också i Storbritannien, <strong>de</strong>r man hittills<br />
stödt sin materiella makt på sina långa praktiska traditioner, börjar man<br />
allt mera <strong>och</strong> mera betrakta en utbredd vetenskaplig bildning bland <strong>de</strong> industriidkan<strong>de</strong><br />
klasserna s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t bästa me<strong>de</strong>l att hålla främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs konkurrens
90<br />
på afstand. Sås<strong>om</strong> exempel förtjenar att anföras, att vid universitetet i Edinburgh<br />
nyligen upprättats en fakultet för landtbruk i likhet med hvad s<strong>om</strong><br />
länge varit förhållan<strong>de</strong>t i Berlin. En sådan ordning har icke litet att betyda,<br />
emedan <strong>de</strong>n höjer <strong>de</strong>ssa studiers prestige.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t anförda skälet talar hos oss mera än i <strong>de</strong> stora industriidkan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>rna <strong>de</strong>n ekon<strong>om</strong>iska sidan af saken för nödvändigheten af en<br />
sammansmältning af <strong>de</strong> högro tekniska studierna med <strong>de</strong> naturvetenskapliga vid<br />
universitetet. Dettas nationella anseen<strong>de</strong> synes mig <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma att höjas,<br />
enär <strong>de</strong>t i öfverensstämmelse med sitt ändamål blefve en me<strong>de</strong>lpunkt för alla<br />
intelligenta sträfvan<strong>de</strong>n för fä<strong>de</strong>rneslan<strong>de</strong>ts framgång <strong>och</strong> väl. Ut<strong>om</strong> embets<strong>och</strong><br />
vetenskapsmän skulle <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> också k<strong>om</strong>ma att utgå personer, s<strong>om</strong> i åtskilliga<br />
praktiska värf skulle gå i spetsen för v<strong>år</strong>a Däringars utveckling <strong>och</strong><br />
för utbredningen af en företagsam <strong>och</strong> produktiv anda hos nationen.<br />
Vid sidan af tidigare anförda invändningar mot idkan<strong>de</strong>t af högre polytekniska<br />
studier i Norge synes <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rjemte vara en väsendtlig, att <strong>de</strong> unge<br />
män, s<strong>om</strong> förvärfvat sig högre teknisk bildning, måste <strong>de</strong>tta oaktadt utvandra<br />
till främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> för närvaran<strong>de</strong> också inhemta sina kunskaper.<br />
Men man kan knappast tänka sig att <strong>de</strong>tta tillstånd skall i läng<strong>de</strong>n fortfara.<br />
Utan tvifvel skall nödvändigheten äfven hos oss väcka en industriel anda <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rmed också behofvet af personer med tillbörliga insigter. Polytekniska studier<br />
skulle säkerligen bland annat få en vigtig mission att uppfylla, nemligen<br />
utöfva ett modifieran<strong>de</strong> inflytan<strong>de</strong> på nationens uppfattning af sina förhållan<strong>de</strong>n.<br />
En fakultet med ett så förståndigt <strong>och</strong> tidsenligt ändamål kan ej ega bestånd<br />
i <strong>år</strong>atal utan att elevantalet växer <strong>och</strong> vägar öppnas för <strong>de</strong>ras användning.<br />
Hvad s<strong>om</strong> i synnerhet bör tagas i betraktan<strong>de</strong>, är <strong>de</strong>n i begge <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena allt bestämdare uttala<strong>de</strong> meningen, att <strong>de</strong> säregna missförhållan<strong>de</strong>na i<br />
v<strong>år</strong>a näringar i förening med <strong>de</strong>t allmänna industriella betryck i Europa, tor<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>ma att kräfva energiska föranstaltningar af en helt annan natur, än <strong>de</strong><br />
hittills gjorda, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>rför äfven <strong>de</strong> naturvetenskapliga insigterna skola blifva<br />
mindre oumbärliga än nu.<br />
När <strong>de</strong>t <strong>om</strong> v<strong>år</strong>a nationer i sin helhet sås<strong>om</strong> en följd af <strong>de</strong> förut <strong>om</strong>handla<strong>de</strong><br />
förhållan<strong>de</strong>na kan sägas, att <strong>de</strong> sakna produktiv anda <strong>och</strong> <strong>de</strong>n rätta<br />
ifvern för näringarnas utveckling, kan man näppeligen förundra sig, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
statsekon<strong>om</strong>iska teorien att näringarna skola sköta sig sjelfva (»laissez faire»<br />
<strong>och</strong> »laissez aller») af staten föredragits framför <strong>de</strong>n motsatta, emedan <strong>de</strong>nna<br />
icke kun<strong>de</strong> lyckligen gen<strong>om</strong>föras utan mycket vidsträckta insigter på näringarnas<br />
<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>. Ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ofvan nämnda antagan<strong>de</strong>t, att v<strong>år</strong>a materiella framsteg<br />
hittills varit så sär<strong>de</strong>les tillfredsställan<strong>de</strong>, anför man vanligen s<strong>om</strong> stöd för<br />
statens non-intervention, att <strong>de</strong>t är Manchester-teorien, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t mäktiga Storbritannien<br />
har att tacka för sin öfverlägsna industriella ställning ibland nationerna.<br />
Men man har tyvärr glömt, att <strong>de</strong>tta blott gäller med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n<br />
ena <strong>de</strong>len af teorien, nemligen tullsystemet, hvaremot i öfriga fall Storbritannien<br />
kanske är <strong>de</strong>t land, <strong>de</strong>r staten kraftigare Un annorstä<strong>de</strong>s särskildt i <strong>de</strong>t<br />
offentliga lånesystemet trä<strong>de</strong>r näringarna till hjelp. Det bibehåller visserligen<br />
låga tullsatser, men hyllar icke <strong>de</strong>rför »laissez faire» <strong>och</strong> »laissez aller»-teorien.<br />
Det är <strong>om</strong>öjligt att k<strong>om</strong>ma i<strong>från</strong> <strong>de</strong>t intrycket, att man hos oss sammanblandat<br />
<strong>de</strong>ssa vidt skilda sidor af saken. Den britiska nationen är allt för praktisk<br />
för att uppgifva sin dispositions frihet <strong>och</strong> binda sig vid bestämda principer,<br />
vare sig <strong>de</strong> äro protektionistiska eller fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s-teoretiska. Staten k<strong>om</strong>mer<br />
näringarna till hjelp, hvarhelst <strong>de</strong>t antages att <strong>de</strong>n privates initiativ eller krafter
91<br />
ej räcka till, <strong>och</strong> hvarhelst <strong>de</strong>t allmännas intresse kräfver <strong>de</strong>t. Statskonst i<br />
näringsangelägenheter är just att intervenera, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t är nödvändigt <strong>och</strong> hålla<br />
sig borta, <strong>de</strong>r hjelp ej behöfves. S<strong>om</strong> exempel på intervention i privata kontrakter<br />
ut<strong>om</strong> mellan lan<strong>de</strong>gare <strong>och</strong> förpaktare i Irland kan anföras, att <strong>de</strong>n i<br />
nordvestra Skotland ingriper i »Crofternas» förhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> fastsätter jordräntan<br />
utan hänsyn till beståen<strong>de</strong> kontrakter. Un<strong>de</strong>r förra <strong>år</strong>et bevilja<strong>de</strong>s <strong>de</strong>m<br />
statslån till ett belopp af £ 20,000 till anskaffning af däeka<strong>de</strong> fartyg. Ofantliga<br />
summor hafva utlånats till afdikning <strong>och</strong> andra permanenta förbättringar i<br />
landtbruket. Specielt fortjenar att <strong>om</strong>nämnas, att <strong>de</strong>tta lånesystem inför<strong>de</strong>s i<br />
Storbritannien samtidigt med kornlagarnas upphäfvan<strong>de</strong>. Stora lån beviljas till<br />
allmännyttiga arbeten <strong>och</strong> byggan<strong>de</strong>t af arbetarebostä<strong>de</strong>r. Ett annat exempel<br />
på intervention är <strong>de</strong>n s. k. »Agricultural Holdings Act», hvarigen<strong>om</strong> Parlamentet<br />
bestämt, i hvilka fall <strong>de</strong>n skotska förpaktaren är berättigad till ersättning<br />
<strong>från</strong> godsegaren för verkstälda förbättringar på egend<strong>om</strong>en. Det finnes<br />
också lagar, s<strong>om</strong> förbjuda bruket af icke sjödugliga fartyg, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> inskränka<br />
användningen af qvinnor <strong>och</strong> barn i fabriker. Medan i Skotland ett offentligt<br />
stämplingssystem (»the brand») för exportsill varit i kraft un<strong>de</strong>r en lång följd<br />
af <strong>år</strong>, har <strong>de</strong>tta i »laissez faire» <strong>och</strong> »laissez aller»-principens intresse afskaffats<br />
i Norge. På grund af <strong>de</strong>n alltid växan<strong>de</strong> utländska konkurrensen tillsattes för<br />
någon tid sedan i <strong>de</strong> britiska näringarnas intresse en k<strong>om</strong>mission, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> att<br />
utröna, hvad s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> göras för <strong>de</strong>ras befrämjan<strong>de</strong>.<br />
Sida vid sida <strong>om</strong> <strong>de</strong>nna offentliga intervention existerar <strong>de</strong>t — <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta<br />
i en mera storartad skala än på något annat ställe — privata föreningar,<br />
hvilka verka för näringarnas befordran. Här i Skotland kan specielt nämnas<br />
»the Highland Agricultural Society», s<strong>om</strong> räknar 4,900 medlemmar, <strong>och</strong> hvars<br />
<strong>år</strong>liga budget stund<strong>om</strong> uppg<strong>år</strong> till £ 11.000. Gen<strong>om</strong> ut<strong>de</strong>lning af premier för<br />
skilda afhandlingar <strong>om</strong> landtbruket <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss binäringar samt för husdjur, tidsenliga<br />
landtbostä<strong>de</strong>r jemte uthus <strong>och</strong> förbättringar på alla till <strong>de</strong>nna näringsgren<br />
höran<strong>de</strong> <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n har ifrågavaran<strong>de</strong> förening utölvat en välsignelserik verksamhet.<br />
Den gängse framställningen af Storbritanniens ekon<strong>om</strong>iska principer är såle<strong>de</strong>s<br />
all<strong>de</strong>les felaktig. I v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r har <strong>de</strong>nna missuppfattning tvirYclsutan<br />
gjort stor skada. När en nation med så utveckla<strong>de</strong> näringar, så stora kapital<br />
<strong>och</strong> så kraftiga privata initiativ s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n britiska, icke öfverlemnar näringarna<br />
fit sig sjelfva, så synes <strong>de</strong>tta icke heller vara rådligt i län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> <strong>om</strong>nämnda<br />
vilkoren mer eller mindre saknas.<br />
I föregåen<strong>de</strong> rapporter har jag tillåtit mig att mera specielt afhandla<br />
Storbritanniens lånesystem till landtbrukets befrämjan<strong>de</strong> <strong>och</strong> vigten af <strong>de</strong>ss införan<strong>de</strong><br />
hos oss, då v<strong>år</strong>a för landtbruket inrätta<strong>de</strong> hypotekslån icke kunna sägas<br />
motsvara sitt ändamål, hvartill förnämsta orsaken tor<strong>de</strong> vara, att <strong>de</strong>ras användning<br />
icke kontrolleras, utan hänsyn tages blott till garantien för återbetalning.<br />
Egentliga statsbidrag kunna ju endast beviljas i ringa utsträckning. Offentliga<br />
britiska statslån, hvilka sortera un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> så ansedda institutionerna »the Land<br />
C<strong>om</strong>mission for England k Scotland» <strong>och</strong> »the Board for Publie Works for<br />
Ireland», <strong>de</strong>remot beviljas endast till utföran<strong>de</strong> af lönan<strong>de</strong> <strong>och</strong> permanenta förbättringar,<br />
s<strong>om</strong> verkställas un<strong>de</strong>r offentlig kontroll <strong>och</strong> hvarvid staten tager<br />
första prioritet i ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> egend<strong>om</strong> eller företag. Såväl med hänsyn till<br />
<strong>de</strong> stora belopp, hvilka kunna erhållas, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras mångfaldiga användning, är<br />
<strong>de</strong>tta lånesystem i många hänseen<strong>de</strong>n att föredraga framför egentliga statsbidrag<br />
<strong>och</strong> är i alseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n <strong>de</strong>röfver utöfva<strong>de</strong> kontrollen helt olika hypotokslånet.<br />
I län<strong>de</strong>r sädana s<strong>om</strong> v<strong>år</strong>a, <strong>de</strong>r man så litet tillgodogjort sig <strong>de</strong> naturliga resurserna,<br />
synes just <strong>de</strong>tta system hafva ett vidsträekt fält för sig, ty <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
skulle <strong>de</strong>n hjelpan<strong>de</strong> kraften, trots v<strong>år</strong>a knappa tillgångar oeh små budgeter
92<br />
mycket förstärkas, då ju <strong>de</strong> utgifna penningarna <strong>de</strong>ls återk<strong>om</strong>ma till statskassan,<br />
<strong>de</strong>ls föröka lan<strong>de</strong>ts riked<strong>om</strong>ar. Jag tillåter mig att gen<strong>om</strong> några enskilda<br />
exempel närmare åskådliggöra <strong>de</strong> för<strong>de</strong>lar, s<strong>om</strong> synas mig skola härfiyta <strong>från</strong><br />
systemets tillämpning i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r.<br />
I Sverige utgifvas <strong>år</strong>ligen större belopp till utdikning af vattensjuka marker.<br />
Bevilja<strong>de</strong>s <strong>de</strong> <strong>de</strong>remot med återbetalningsskyldighet <strong>och</strong> förräntning, kun<strong>de</strong><br />
dylikt arbete foretagas i långt större skala, till stort gagn för <strong>de</strong>t svenska<br />
landtbruket.<br />
Norska staten utbetalar <strong>år</strong>ligen betydliga summor till »Udskiftning» af<br />
jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong>ar. I början var väl <strong>de</strong>tta ett godt me<strong>de</strong>l att väcka befolkningens<br />
intresse för <strong>de</strong>nna för landtbruket så vigtiga sak. Men numera tor<strong>de</strong> hjelpen<br />
lika gerna kunna gifvas i form af billiga lån, enär <strong>de</strong>t större vär<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> egend<strong>om</strong>en<br />
f<strong>år</strong> efter »Udskiftningen», sätter egaren i stånd att afbetala lånet. Sålunda<br />
skulle <strong>de</strong>n kunna försiggå i långt större skala <strong>och</strong> fortare närma sig sin<br />
afslutning, än med nuvaran<strong>de</strong> begränsa<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l, på samma gång s<strong>om</strong> öfriga<br />
skattdragan<strong>de</strong> finge sina bördor lätta<strong>de</strong>.<br />
Likas<strong>om</strong> i Storbritannien kun<strong>de</strong> naturligtvis <strong>de</strong>t britiska lånesystemet också<br />
användas till lösning af flere andra uppgifter i landtbruket än just <strong>de</strong> här<br />
nämnda <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed blifva en mäktig häfstång såväl för ifrågavaran<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
andra hufvudnäringar.<br />
I Irland beviljas lån till skogsplanteringar — mesta<strong>de</strong>ls till skydd för<br />
odlad mark —, hvilket också varit ifrågasatt med hänsyn till England <strong>och</strong><br />
Skotland. Det är i Norge tal <strong>om</strong> att sätta skogsegare i tillfälle att upptaga<br />
lån på sina skogar, utan afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t ändamål hvartill <strong>de</strong> användas. Skulle<br />
<strong>de</strong>t icke vara lika gagneligt att låta <strong>de</strong>m få lån till skogskultur, vare sig till<br />
plantering, såning, dränering eller andra förbättringar. Om <strong>de</strong>n ej gifver höga<br />
räntor, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n dock vara ett säkert fält, hvarpå landtmannen kan nedlägga<br />
<strong>de</strong>t arbete, han kan afyttra <strong>från</strong> g<strong>år</strong><strong>de</strong>n <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s tjena hon<strong>om</strong> <strong>och</strong> hans<br />
efterk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> till ett slags sparkassa, s<strong>om</strong> visserligen bringar långsamma räntor,<br />
men s<strong>om</strong> likväl utgör en långt tryggare förökning af nationalförmögenheten<br />
än <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> lyckliga spekulationer hastigt vunna kapital, hvilka ofta försvinna<br />
lika snart s<strong>om</strong> <strong>de</strong> förvärfvas. Men <strong>de</strong>t låter sig icke förnekas, att <strong>de</strong>t väl<br />
näppeligen skall lyckas oss att bringa skogskulturen i godt skick, så länge s<strong>om</strong><br />
öfriga näringar, specielt landtbruket ligga nere. Då landtmannen icke f<strong>år</strong> så<br />
stor vinst på sitt landtbruk, att han <strong>de</strong>rmed kan bestrida nödiga utgifter,<br />
tvingas han att gripa till skogen för att skaffa sig penningar.<br />
I tidigare rapporter har jag <strong>om</strong>handlat <strong>de</strong>n hjelp, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n britiska regeringen<br />
lemnar till dock- <strong>och</strong> hamnbyggna<strong>de</strong>r, hvilka i väsendtlig mån hafva<br />
nämnda statslån att tacka för sin tillvaro. Endast större nödhamnar uppbyggas<br />
gen<strong>om</strong> direkta statsbidrag. Lånen återbetalas med afgifter på skeppsfarten <strong>och</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, utan att <strong>de</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> lida något men. Hos oss byggas fiskarhamnar<br />
på statens bekostnad, ehuru <strong>de</strong>tta kun<strong>de</strong> ske i långt större skala, <strong>om</strong> man antoge<br />
<strong>de</strong>t britiska lånesystemet <strong>och</strong> läte lånen täckas med hamnafgifter. De<br />
skotska fiskarena betala heldre en liten afgift än att vara utan hamnar. Också<br />
v<strong>år</strong>a egna bor<strong>de</strong> kunna göra <strong>de</strong>t, när <strong>de</strong> till gengäld erhölle så väsendtliga<br />
för<strong>de</strong>lar.<br />
I följd af v<strong>år</strong>a resursers ringa utveekling försigg<strong>år</strong> <strong>de</strong>t <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena en betydlig emigration till Amerika, liks<strong>om</strong> skaror af tjenstfolk begifva<br />
sig <strong>från</strong> Sverige till angränsan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> ofta blott kunna förskaffa sig<br />
ett högst bekymmersamt uppehälle, ja, qvinnorna råka t. o. m. icke så sällan<br />
i <strong>de</strong>n största nöd. Fabriksarbetare utvandra stund<strong>om</strong> i stort antal. Så t. ex.<br />
ank<strong>om</strong>mo i fjol till Skotland <strong>om</strong>kring 75 svenska glasblåsare med familjer
93<br />
(inalles cirka 150 personer), införskrifna af skotska fabriksegare. På grund af<br />
bristan<strong>de</strong> insigt i engelska språket <strong>och</strong> känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> förhållan<strong>de</strong>na här på<br />
platsen, äro <strong>de</strong> i högre grad än <strong>de</strong> inföd<strong>de</strong> beroen<strong>de</strong> af sin arbetsgifvare <strong>och</strong><br />
hafva icke så lätt att förskaffa sig annat engagement, <strong>om</strong> <strong>de</strong> blifva missnöjda<br />
eller afskeda<strong>de</strong>. När härtill k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n illvilja, hvarmed <strong>de</strong> bemötas af <strong>de</strong><br />
inföd<strong>de</strong> arbetarne, så kan man lätt föreställa sig, att <strong>de</strong>ras ställning är allt<br />
annat än afundsvärd.<br />
Ett stort antal svenska <strong>och</strong> norska sjömän k<strong>om</strong>mer till Storbritannien för<br />
att söka hyra. De föredragas framför infödingar, hvilket väl har sin grund<br />
<strong>de</strong>ri, att <strong>de</strong>t bättre elementet af <strong>de</strong>n britiska kustbefolkningen egnar sig åt <strong>de</strong>t<br />
mera lönan<strong>de</strong> hafsfisket, så att med undantag af ett fåtal, s<strong>om</strong> aspirerar till<br />
officersposter i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan, britiska fartyg bemannas för öfrigt med folk af<br />
<strong>de</strong> lägsta klasserna i sjöstä<strong>de</strong>rna. Af svenska <strong>och</strong> norska sjömän i britisk tjenst<br />
g<strong>år</strong> en stor <strong>de</strong>l un<strong>de</strong>r, medan andra slå sig ned i Storbritannien för alltid.<br />
Härmed förlora v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r en arbetskraft, s<strong>om</strong> bor<strong>de</strong> med för<strong>de</strong>l kunna användas<br />
i hafsfiske.<br />
Med hänsyn till <strong>de</strong>n permanenta eller tillfälliga emigration, s<strong>om</strong> är till<br />
verkligt gagn för ett lands k<strong>om</strong>mersiella <strong>och</strong> industriella väl, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> i viss<br />
mån är ett sant uttryck för näringarnas trefnad, hafva <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena så<br />
godt s<strong>om</strong> ingen. De äro nemligen i utlan<strong>de</strong>t representera<strong>de</strong> af ytterst få <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus,<br />
hvilka <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> blott äro spridda i närbelägna län<strong>de</strong>r, med hvilka vi<br />
hafva en större <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning. Likale<strong>de</strong>s är antalet svenskar <strong>och</strong> norrmän,<br />
hvilka på kortare tid resa till utlan<strong>de</strong>t för att <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rsöka skilda näringsförhållan<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> öppna marknad för v<strong>år</strong>a varor mycket ringa. Vi gå på <strong>de</strong>tta<br />
sätt förlustige en väsendtlig för<strong>de</strong>l. Andra nationers folk sås<strong>om</strong> engelsmän <strong>och</strong><br />
framför allt tyskar <strong>och</strong> schweitzare söka att i vidsträckt <strong>om</strong>fång <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong><br />
upprättan<strong>de</strong>t af egna <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> kunniga agenter skaffa sig industriella<br />
upplysningar <strong>och</strong> marknad i utlan<strong>de</strong>t. Detta är så mycket nödvändigare<br />
hos oss, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t inländska behofvet är allt för ringa för att en fabriksindustri<br />
i så stor skala skall kunna idkas, att fabrikaten kunna tillverkas billigt <strong>och</strong><br />
sålunda konkurrera med främman<strong>de</strong> varor. Betänker man, huru vanskligt <strong>de</strong>t<br />
är för <strong>de</strong>m att vinna ett större insteg, <strong>och</strong> huru nödvändigt <strong>de</strong>t är att besitta<br />
nödig känned<strong>om</strong> till smak, lefnadsvanor <strong>och</strong> i synnerhet behofvet i <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r afsättning sökes, så inser man lätt, af hvilken bety<strong>de</strong>lse <strong>de</strong>t skulle vara<br />
för v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t funnes svenska <strong>och</strong> norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus eller agenter <strong>de</strong>r<br />
i tillräckligt antal. Vi kun<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>m erhålla prof, mo<strong>de</strong>ller <strong>och</strong> alla slags<br />
<strong>de</strong>taljupplysningar röran<strong>de</strong> v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri. Vi böra ingalunda fordra,<br />
att hos utlan<strong>de</strong>ts <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smän finna <strong>de</strong> för oss nödvändiga egenskaperna <strong>och</strong> intresset,<br />
vare sig <strong>de</strong> äro infödda eller inflytta<strong>de</strong>, ty <strong>de</strong> känna icke v<strong>år</strong>a förhållan<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> senare stå i förbin<strong>de</strong>lse med sitt eget hemland, så att <strong>de</strong> naturligtvis<br />
taga sig väl till vara för hvarje konkurrens. De äro <strong>de</strong>rför snarare<br />
benägna att motarbeta än att befordra v<strong>år</strong>a intressen. Häraf följer, att v<strong>år</strong>a<br />
köpmän <strong>och</strong> industri-idkare icke kunna göra anspråk på <strong>de</strong>t säregna privilegium<br />
att blott gen<strong>om</strong> korrespon<strong>de</strong>ns skaffa sig nya markna<strong>de</strong>r, då <strong>de</strong>tta vanligen endast<br />
kan ske gen<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rsökning af förhållan<strong>de</strong>na på sjelfva stället, hvilket<br />
naturligtvis medför uppoffringar af bå<strong>de</strong> tid <strong>och</strong> penningar.<br />
På <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler faller också en betydlig k<strong>om</strong>mersiel uppgift.<br />
I följd af <strong>de</strong>ras ställning blifver <strong>de</strong>t vanligen <strong>de</strong>ras sak att fästa landsmäns<br />
uppmärksamhet på utländska förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> förtjena imitation, eller<br />
s<strong>om</strong> kunna gifva anledning till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse, medan <strong>de</strong>t å andra sidan bör<br />
vara klart, att <strong>de</strong> endast kunna göra förberedan<strong>de</strong> nytta på ett fält, hvarest en<br />
mera <strong>de</strong>taljerad framställning kräfver stora speciella insigter <strong>och</strong> ett arbete med
94<br />
upplysningars inhemtan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> hvarken <strong>de</strong>ras ställning eller kall tillåter <strong>de</strong>m.<br />
Det är såle<strong>de</strong>s så långt i<strong>från</strong>, att <strong>de</strong> göra ett utsändan<strong>de</strong> af särskilda fackmän<br />
öfverflödigt, att <strong>de</strong>ras rapporter snarare måste gå ut på att förorda <strong>och</strong> påskynda<br />
<strong>de</strong>t sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t enda sätt, hvarpå man kan skaffa sig insigt i utlan<strong>de</strong>ts<br />
k<strong>om</strong>mersiella <strong>och</strong> industriella förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Flere af <strong>de</strong> ofvan anförda synpunkterna har jag gjort gällan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Konstantinopel<br />
i en rapport af <strong>de</strong>n 14 nov. 1864, hvari jag <strong>de</strong>rjemte tillät mig<br />
att föreslå inrättan<strong>de</strong>t af en svensk-norsk exportförening efter sehweitziskt<br />
mönster. Denna vigtiga fråga synes nu, hvad Sverige ang<strong>år</strong>, vara löst, sedan<br />
en förening på förslag af Hans Maj:ts minister i Wien <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r Hans Kongl.<br />
Höghet Kronprinsens beskydd bildats i ändamål att anställa svenska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sagenter<br />
i utlan<strong>de</strong>t. Det återst<strong>år</strong> nu för Norge att följa exemplet.<br />
På grund af sina naturförhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> mycket likna v<strong>år</strong>a egna, sin<br />
lätta förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, sina utveckla<strong>de</strong> näringskällor <strong>och</strong> sin<br />
stora <strong>han<strong>de</strong>l</strong>, synes Skotland kunna tjena bå<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> ett mönster <strong>och</strong> en marknad<br />
för v<strong>år</strong> egen produktion. För närvaran<strong>de</strong> är <strong>de</strong>tta långt i<strong>från</strong> förhållan<strong>de</strong>t.<br />
Ifrågavaran<strong>de</strong> lands inflytan<strong>de</strong> på v<strong>år</strong>a näringar är ringa <strong>och</strong> v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>de</strong>rmed<br />
inskränkt. Jag tillåter mig att i <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong> mera specielt påpeka <strong>de</strong> artiklar,<br />
s<strong>om</strong> nu äro föremål för <strong>han<strong>de</strong>l</strong> mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Skotland <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> i framti<strong>de</strong>n kunna blifva <strong>de</strong>t.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> förnämsta exportartiklar till Skotland äro trävaror,<br />
af hvilka enligt britiska statistiska tablåns tabeller i fjol ank<strong>om</strong>mo:<br />
Denna exports nytta för v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r är dock nu liks<strong>om</strong> förr tvifvelaktig.<br />
Den best<strong>år</strong> nemligen, särskildt hvad Norge beträffar, ännu till större <strong>de</strong>len af<br />
pitprops, hvaraf <strong>de</strong>t mesta erhålles icke gen<strong>om</strong> uthuggning till skogens nödiga<br />
utgallring. utan gen<strong>om</strong> fullständig nedfällning af ungskog. Härtill k<strong>om</strong>mer, att<br />
<strong>de</strong> låga Östersjöfrakterna skaffat oss nya konkurrenter i Ryssland <strong>och</strong> Tyskland,<br />
hvilket åter haft till följd sjunkning i pris, liks<strong>om</strong> också <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten<br />
att många af v<strong>år</strong>a utskeppare sända varan i konsignation, ofta tvingar <strong>de</strong>m att<br />
mottaga hvilket pris s<strong>om</strong> helst. Tager man vidare i betraktan<strong>de</strong> <strong>de</strong> låga frakter,<br />
s<strong>om</strong> fås för transporten, så inses lätt, huru ringa för<strong>de</strong>l eller rättare sagdt,<br />
huru stor förlu.-t af tid <strong>och</strong> penningar pitpropsexporten medför för lan<strong>de</strong>t.<br />
Skotland sjelft levererar ej så ringa qvantiteter pitprops af lärkträd, i <strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>ss skogsegare icke så sällan anlägga stora plantager af <strong>de</strong>t snabbväxan<strong>de</strong><br />
trä<strong>de</strong>t. Denna skogskultur skall stund<strong>om</strong> vara mycket inbringan<strong>de</strong>. Bor<strong>de</strong> icke<br />
äfven vi söka att få <strong>de</strong>t vär<strong>de</strong>fulla trä<strong>de</strong>t planteradt hos oss i långt större<br />
skala, än hvad nu är förhållan<strong>de</strong>t?
95<br />
Export af hyfla<strong>de</strong> trävaror <strong>från</strong> Skotland har numera nästan upphört;<br />
<strong>de</strong>ss sågverksegare hafva hittills väl förstått att utestänga v<strong>år</strong>a hyfla<strong>de</strong> artiklar<br />
<strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> marknad.<br />
Af snickerivaror införes litet till Skotland <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, hvaremot<br />
v<strong>år</strong> afsättning i England är betydlig. S<strong>om</strong> anmärkt i tidigare rapporter,<br />
bor<strong>de</strong> vi väl här kunna skaffa oss marknad för arbeta<strong>de</strong> trävaror <strong>och</strong> snickeriarbeten,<br />
<strong>om</strong> vi blott förvärfva<strong>de</strong> oss känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> skotska folkets smak <strong>och</strong><br />
förnö<strong>de</strong>nheter. V<strong>år</strong>a fabrikanter måste <strong>de</strong>rfor sända k<strong>om</strong>petenta personer hit<br />
för att stu<strong>de</strong>ra markna<strong>de</strong>n, engagera dugliga agenter <strong>och</strong> skicka prof på sina<br />
fabrikat.<br />
Importen af jern <strong>och</strong> stål till Skotland <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena uppgick<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> till:<br />
Största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>t svenska stangjernet k<strong>om</strong>mer till Glasgow, hvari<strong>från</strong><br />
<strong>de</strong>t sedan utskeppas till hamnar vid britiska kanalen, till Irland, Nordamerika<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> britiska kolonierna. Ytterst litet, några hundra tons. förbrukas i sjelfva<br />
Skotland.<br />
Exporten af skotskt jern till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena belöpte sig un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> till:<br />
Skotland har. s<strong>om</strong> bekant, en betydlig jernproduktion, hvartill användas<br />
egna, engelska <strong>och</strong> spanska malmer. Tillverkningen af skotskt tackjern uppgick<br />
i fjol till ungefär 935,800 tons, hvarför <strong>de</strong>t knappast är skäl att antaga, att<br />
vi här kunna räkna på någon marknad för v<strong>år</strong>t jern. En annan fråga blir <strong>de</strong>t<br />
dfremot, <strong>om</strong> vi icke skulle kunna undvara skotskt jern <strong>och</strong> i allmänhet höja<br />
v<strong>år</strong> jernindustri. Grun<strong>de</strong>n till <strong>de</strong>nnas ringa utveckling i Sverige är ju <strong>de</strong>n<br />
dyra framställningsmeto<strong>de</strong>n med träkol <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att <strong>de</strong>t svenska<br />
jernet icke längre behöfves i samma grad s<strong>om</strong> förr, sedan man numera gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> framsteg vetenskapen gjort k<strong>om</strong>mit så långt, att ett godt <strong>och</strong> billigt jern<br />
kan framställas med steukol <strong>och</strong> koks ur malmer, hvilka ford<strong>om</strong> ansågos oanvändbara.<br />
Den frågan förtjenar <strong>de</strong>rför särskild uppmärksamhet, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t icke
96<br />
skulle kunna lyckas oss efter Spaniens exempel <strong>och</strong> i likhet med, hvad s<strong>om</strong><br />
påtänkts i Italien att utveckla v<strong>år</strong> jernproduktion gen<strong>om</strong> bruket af stenkol,<br />
s<strong>om</strong> på grund af <strong>de</strong> låga frakterna kun<strong>de</strong> levereras mycket billigt i v<strong>år</strong>a hamnar.<br />
Att exportera råmalm är väl af alla meto<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n minst lönan<strong>de</strong>. För<br />
oss gäller <strong>de</strong>t nemligen å ena sidan att bevara v<strong>år</strong>t bergsbruk <strong>från</strong> att falla i<br />
utländingens hän<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> å <strong>de</strong>n andra att sjelfva på bästa sätt tillgodogöra oss<br />
<strong>de</strong>t gen<strong>om</strong> att utskeppa varan i så förädlad form s<strong>om</strong> möjligt. Exporteras råmalm,<br />
så stannar blott <strong>de</strong>n förtjensten in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> är förbun<strong>de</strong>n med<br />
<strong>de</strong>ss brytning <strong>och</strong> transport till hamnarna. Det blir nemligen en väsendtlig<br />
skilnad för lan<strong>de</strong>t, <strong>om</strong> Gellivara-malmen (hvilken innehåller cirka 70 % jern)<br />
utskeppas s<strong>om</strong> sådan för endast <strong>om</strong>kring 15 sh. pr ton <strong>om</strong>bord i Ofoten eller<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n förädlad exporteras s<strong>om</strong> stålskenor till ett pris af £ 4 à £ 5 eller<br />
s<strong>om</strong> stangjern till £ 3 à £ 4 pr ton.<br />
Fortfaran<strong>de</strong> st<strong>år</strong> dock <strong>de</strong>t stora spörsmålet olöst, huru vi i framti<strong>de</strong>n gent<br />
emot <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, hvilka ega bå<strong>de</strong> jernmalm <strong>och</strong> kol skola kunna skaffa oss <strong>de</strong>n<br />
plats in<strong>om</strong> jernindustrien, hvartill v<strong>år</strong> malmriked<strong>om</strong> berättigar oss. Möjligen<br />
ligger lösningen i en eventuel användning af elektricitet till malmens smältning<br />
<strong>och</strong> bearbetning, då vi ju med tillhjelp af v<strong>år</strong>a stora vattenfall skulle kunna<br />
till billigt pris framställa så mycken elektricitet vi önska. Här<strong>om</strong> tillåter jag<br />
mig att citera ett af en af Europas större auktoriteter på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> afgifvet<br />
skriftligt utlåtan<strong>de</strong>: »Ni önskar höra min mening med afseen<strong>de</strong> på möjligheten<br />
att utsmälta <strong>och</strong> bearbeta jern med elektricitet, då i så fall Skandinavien<br />
med sin betydliga vattenkraft skulle vara lyckligt lottadt. I anledning<br />
häraf f<strong>år</strong> jag med<strong>de</strong>la, att frågan <strong>om</strong> elektricitetens användning i metallurgiens<br />
tjenst st<strong>år</strong> öfver allt på dagordningen, <strong>och</strong> att jag icke hyser något tvifvel <strong>om</strong>,<br />
att man också i <strong>de</strong> nordiska län<strong>de</strong>rna sträfvar att lösa <strong>de</strong>nna uppgift. Men<br />
när <strong>de</strong>t är särskildt fråga <strong>om</strong> utsmältning af jern, så befarar jag, att tidpunkten<br />
<strong>de</strong>rför ännu icke är inne, emedan <strong>de</strong>t är så prisbilligt, att <strong>de</strong>ss bearbetning på<br />
<strong>de</strong>tta vis kan uppskjutas, tills man med mera vär<strong>de</strong>fulla malmer vunnit tillräcklig<br />
erfarenhet angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>t sätt, hvarpå elektriciteten med tillbörlig ekon<strong>om</strong>i<br />
kan användas. Deremot drager jag icke i tvifvelsmål, att man redan nu<br />
i många fall kan bruka <strong>de</strong>n vid jernets rensning <strong>och</strong> svetsning af åtskilliga<br />
jernstycken.»<br />
I Frankrike gafs i fjol af en privat person, Rotschild, betydliga summor<br />
till anställning af försök med elektricitet s<strong>om</strong> rörelsekraft. I <strong>år</strong> har <strong>de</strong>t franska<br />
un<strong>de</strong>rvisnings<strong>de</strong>partementet bestämt ett premium af 50,000 francs för uppfinningen<br />
af en metod, hvarigen<strong>om</strong> elektriciteten kan blifva ekon<strong>om</strong>iskt användbar<br />
i form af hetta, lysämne, kemisk <strong>och</strong> mekanisk kraft. Häraf framg<strong>år</strong> tydligen,<br />
hvilken nytta man i <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n väntar sig af elektriciteten<br />
i industriella ändamål. Det tor<strong>de</strong> väl också, minst sagdt, ligga i v<strong>år</strong>t intresse<br />
att bevilja me<strong>de</strong>l till experiment <strong>de</strong>rmed i jernindustriens intresse.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> arbeta<strong>de</strong> <strong>de</strong>t skotska landibruket un<strong>de</strong>r högst ogynsamma förhållan<strong>de</strong>n,<br />
enär prisen på <strong>de</strong> flesta landtbruksprodukter voro lägre än föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>.<br />
Importen af sä<strong>de</strong>sprodukter <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till Skotland uppgick<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> till:
97<br />
De ogynsamma förhållan<strong>de</strong>n, un<strong>de</strong>r hvilka <strong>de</strong>t britiska åkerbruket arbetat<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en, har gjort, att man allt mera <strong>och</strong> mera kastat sig på<br />
mejeriväsen<strong>de</strong>t. Men oaktadt smörtillverkningen sålunda är i stigan<strong>de</strong> i Storbritannien,<br />
importera<strong>de</strong>s <strong>1886</strong> smör för £ 8,140,000. Införseln hit <strong>från</strong><br />
Sverige sker mesta<strong>de</strong>ls via Köpenhamn till Leith, men äfven öfver Hull <strong>och</strong><br />
Newcastle, så att uppgift på <strong>de</strong>n till Skotland ank<strong>om</strong>na qvantiteten ej kan med<br />
noggranhet erhållas. Af skandinaviska smörsorter har <strong>de</strong>t bästa svenska herreg<strong>år</strong>dssmör<br />
bland inköparne samma anseen<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t bästa danska. Det klagas<br />
öfver, att <strong>de</strong>t s. k. svenska faktorismöret, hvilket hufvudsakligen inskeppas via<br />
Göteborg, har en bismak, s<strong>om</strong> påstås härleda sig <strong>de</strong>raf, att gräddan f<strong>år</strong> stå för<br />
länge, innan <strong>de</strong>n tjärnas, hvarför <strong>de</strong>t äfven måste säljas till 5 sh. à 10 sh.<br />
lägre pr Cwt än <strong>de</strong>t bästa herreg<strong>år</strong>dssmöret. Norskt smör har hittills icke<br />
vunnit synnerlig efterfrågan. Man klagar öfver inpackningsmeto<strong>de</strong>n. Vore man<br />
mera <strong>om</strong>sorgsfull vid <strong>de</strong>nna <strong>och</strong> bemöda<strong>de</strong> sig <strong>om</strong> att gifva smöret <strong>de</strong>n strågula<br />
färg, s<strong>om</strong> här åstundas, så kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t väl också få god afsättning. Det skulle<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> få sär<strong>de</strong>les mycket att betyda, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t kun<strong>de</strong> anlända i färskt tillstånd,<br />
men endast en rask ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse kan göra <strong>de</strong>tta möjligt.<br />
I fjol ank<strong>om</strong>mo några mindre partier svensk Cheddar till Skotland. De<br />
vigtigaste ostsorterna här äro Cheddar, Dunlap <strong>och</strong> Stilton. De variera mera<br />
i form än beskaffenhet <strong>och</strong> ystas alla efter <strong>de</strong>n canadiska meto<strong>de</strong>n. Det är<br />
nemligen <strong>från</strong> Canada, s<strong>om</strong> Skotland tagit sitt mönster i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong>, mejerister<br />
infbrskrifvas <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> för att gifva un<strong>de</strong>rvisning i ystning. Hvilken framgång<br />
ostfabrikationen i Canada gjort, framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>raf, att utförseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en<br />
1867—1884 steg <strong>från</strong> l 1 /, till 50 millioner centner. Cheddar importeras hit<br />
bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> sistnämnda land <strong>och</strong> Förenta Staterna, men man förmodar, att <strong>de</strong><br />
allt mera <strong>och</strong> mera skola sjelfva behöfva sin ost, hvarför <strong>de</strong>t skulle vara af<br />
icke ringa vigt för oss att utveckla v<strong>år</strong> ostfabrikation, då vi ju kunna göra oss<br />
förhoppning <strong>om</strong> en stor marknad här.<br />
Sändas mejerister hit i ändamål att lära sig Cheddartillverkning, så kun<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> få kost, logis <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rvisning hos skotske farmer för £ 8 —12 pr månad.<br />
En lärotid af 6 veckor anses tillräcklig.<br />
Det är anmärkningsvärdt, att <strong>de</strong>n skotska mejeriproduktionen så godt s<strong>om</strong><br />
uteslutan<strong>de</strong> är inskränkt till <strong>de</strong> 10 sydvestliga provinserna (counties), hvarför<br />
antalet mjölkkor <strong>de</strong>r är ganska stort, un<strong>de</strong>r 1885 var <strong>de</strong>t icke mindre än<br />
200,000. Mjölken efter 130,000 sål<strong>de</strong>s eller förvandla<strong>de</strong>s till smör, medan<br />
<strong>de</strong>n efter <strong>de</strong> återståen<strong>de</strong> 70,000 ysta<strong>de</strong>s. På egend<strong>om</strong>ar med goda gräsvallar<br />
kan man af god Ayrshirerace få i me<strong>de</strong>ltal <strong>år</strong>ligen 480—500 ffi ost pr ko,<br />
oberäknadt <strong>de</strong>n mjölk, s<strong>om</strong> kalfven behöfver. Det pålägges alltid en för hvar<br />
tredje ko. Vid s<strong>om</strong>marens början åtgå 10 '8 mjölk till ett "ffi ost, senare mindre.<br />
Fjol<strong>år</strong>ets pris på mjölk i Glasgow var:<br />
S<strong>om</strong>mar. Vinter.<br />
Nysilad mjölk... 6 d. pr gallon. 8 d. à 8 1 /, d. pr gallon.<br />
Skummad » ... 2 1 /, d. à 3 d. » 4 d. à 3 1 /, d. »<br />
Tjärn s> ... 1 d. à 1'/, d. » l'/4 d. à 2 d. »
98<br />
På grund af en inträffad stigning i pris på ost, kan mjölken ej längre<br />
levereras så billigt specielt i stä<strong>de</strong>rna på östkusten, <strong>de</strong>r tillgången är mindre<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rfor vär<strong>de</strong>t högre. Den frågan ligger <strong>de</strong>rfor nära till hands, <strong>om</strong> norska<br />
vestkusten icke skulle kunna förse ofvan nämnda <strong>de</strong>l af Skotland med mjölk,<br />
förutsatt nemligen att <strong>de</strong>t funnes en regelmessig <strong>och</strong> snabb ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse.<br />
I tidigare rapporter har jag fäst uppmärksamheten på Skotlands stora inköp<br />
<strong>från</strong> Irland, norra England <strong>och</strong> Canada af kreatur till gödning, hvilket<br />
utgör en vigtig faktor i <strong>de</strong>t skotska landtbruket. Från Nordamerikas Förenta<br />
Stater inskeppas också boskap, men <strong>de</strong>n nedslagtas på sjelfva landningsstället,<br />
emedan <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s herskan<strong>de</strong> lungsjukan tvingat myndigheterna att utfärda<br />
förbud mot <strong>de</strong>ss transport till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t. Dessut<strong>om</strong> importeras pr ångbåtar<br />
med »refrigerators» <strong>från</strong> nämnda stater <strong>och</strong> Canada stora qvantiteter<br />
färskt kött. Slutligen k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t öfver London <strong>och</strong> Liverpool <strong>från</strong> Nya Zeland<br />
<strong>och</strong> Australien f<strong>år</strong>kött, hvaraf <strong>de</strong>t förbrukas en större mängd i <strong>de</strong> skotska<br />
fabriksstä<strong>de</strong>rna.<br />
Den frågan uppst<strong>år</strong>, <strong>om</strong> icke också <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena skulle kunna <strong>de</strong>ltaga<br />
i <strong>de</strong>tta slags export till Skotland, hvilket trots <strong>de</strong>t korta afstån<strong>de</strong>t för<br />
närvaran<strong>de</strong> icke eger rum, hvarken i form af lefvan<strong>de</strong> kreatur eller kött. Hvad<br />
utförsel af <strong>de</strong> förra ang<strong>år</strong>, kunna vi knappast med för<strong>de</strong>l bedrifva <strong>de</strong>n, förrän<br />
vi skaffat oss bättre köttproduceran<strong>de</strong> racer. Från Skotland hafva vi hittills<br />
blott importerat <strong>de</strong> för sin mjölkriked<strong>om</strong> så berömda Ayrshire-korna, hvaremot<br />
<strong>de</strong> för sin köttriked<strong>om</strong> <strong>och</strong> härdighet lika högt ansedda Palled Angus, Galloway<br />
<strong>och</strong> West Highland-racerna, så vidt mig bekant, aldrig införts. Af f<strong>år</strong> behöfva<br />
vi <strong>de</strong> förträffliga skotska Cheviot- <strong>och</strong> Blackface-racerna. I äldre rapporter har<br />
jag närmare utvecklat vigten af att anställa försök med flere skotska f<strong>år</strong>- <strong>och</strong><br />
boskapsracer. Den härstä<strong>de</strong>s herskan<strong>de</strong> lungsjukan har hittills varit ett väsendtligt<br />
hin<strong>de</strong>r i vägen för inskeppning, men <strong>de</strong> energiska åtgär<strong>de</strong>r man nu tänker<br />
vidtaga mot <strong>de</strong>nna sjukd<strong>om</strong> skola snart medföra ett lyckligt resultat. Det har<br />
varit tal <strong>om</strong> antagan<strong>de</strong>t af en lag, s<strong>om</strong> skulle påbjuda ögonblicklig nedslagtning<br />
såväl af sjuk boskap s<strong>om</strong> sådan, hvilken varit i beröring <strong>de</strong>rmed. På senare<br />
<strong>år</strong>en har man också gjort bruk af inoculation, men man är icke fullt enig <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>ss verkan. I Norge har införsel af skotska f<strong>år</strong> förbjudits på grund af <strong>de</strong>n<br />
här i lan<strong>de</strong>t rådan<strong>de</strong> mul- <strong>och</strong> klöfsjukan. Men un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> två sista <strong>år</strong>en har<br />
<strong>de</strong>t blott inträffat ett enda utbrott, nemligen i Fifeshire i februari månad i fjol.<br />
För öfrigt har man högeligen dragit i tvifvelsmål, huruvida <strong>de</strong>t verkligen var<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> sjukd<strong>om</strong>, ty man har sv<strong>år</strong>t att förklara, hvarför <strong>de</strong>n just skulle<br />
utbryta i Fifeshire, s<strong>om</strong> i 18 måna<strong>de</strong>r varit fritt <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>, så vida <strong>de</strong>n icke<br />
ink<strong>om</strong>mit med hö, halm eller andra födoämnen <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. I anledning<br />
häraf förklara<strong>de</strong> Sverige Skotland smittadt, men blef åter ansedt för fritt i<br />
april, hvaremot i Norge förbud mot införsel af f<strong>år</strong> aldrig upphäfts. Detta förbuds<br />
afskaffan<strong>de</strong> är naturligtvis ett nödvändigt vilkor för förädlingsdjurs importering<br />
till Norge. Då transport af f<strong>år</strong> frän Skotland till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena,<br />
specielt Norges vestkust, kan ske bå<strong>de</strong> raskt <strong>och</strong> billigt samt inköp lätt<br />
kunna göras gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> många här etablera<strong>de</strong> respektabla <strong>och</strong> solida firmor, s<strong>om</strong><br />
köpa <strong>och</strong> sälja boskap pr k<strong>om</strong>mission, kun<strong>de</strong> en regelmessig import af skotska<br />
afvelsdjur sås<strong>om</strong> en nödvändig inledning till en framtida större svensk <strong>och</strong><br />
norsk f<strong>år</strong>export, lätteligen bringas till stånd. Det har rådt en viss oenighet<br />
<strong>om</strong>, hvilket<strong>de</strong>ra vore för<strong>de</strong>laktigast för oss, inhemska eller utländska afvelsdjur,<br />
men med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> skotska f<strong>år</strong>racernas förträfflighet härutinnan hafva<br />
meningarna aldrig varit <strong>de</strong>la<strong>de</strong>. Endast gen<strong>om</strong> v<strong>år</strong>a f<strong>år</strong>racers förädling kan<br />
<strong>de</strong>n <strong>från</strong> Norges vestkust påbegynta exporten fà någon framtid för sig. Medan
99<br />
inga f<strong>år</strong> inskeppas till Skotland <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, uppgick införseln<br />
<strong>från</strong> Island i fjol till 23,000 stycken.<br />
S<strong>om</strong> bevis på att man öfverdrifver <strong>de</strong> med en acklimatisation förbundna<br />
sv<strong>år</strong>igheter kan anföras <strong>de</strong>t försök, s<strong>om</strong> anstalts i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r med Angoragetter.<br />
Af Agardhs skrifter erfor jag un<strong>de</strong>r min anställning i Konstantinopel,<br />
att lyckliga försök gjorts med <strong>de</strong>t vär<strong>de</strong>fulla djuret i Sverige, <strong>och</strong> att företaget<br />
dog ut endast på grund af tillfälliga <strong>om</strong>ständigheter. Jag fäste en landsman,<br />
s<strong>om</strong> tillfälligtvis gästa<strong>de</strong> nämnda stad, herr grosshandlar Sörensens i Stockholm<br />
uppmärksamhet på saken, <strong>och</strong> han inköpte för egen räkning öfver 20 stycken,<br />
af hvilka största <strong>de</strong>len sän<strong>de</strong>s till Norge <strong>och</strong> för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s på g<strong>år</strong>dar i Bergens<br />
stift; några få gingo till Sverige. De trif<strong>de</strong>s väl öfver allt, hvarest klimatet<br />
icke var för fuktigt <strong>och</strong> hafva fortplantat sig 4 à 5 generationer. Trots <strong>de</strong>nna<br />
lyckliga början har <strong>de</strong>t ej gjorts något för att skapa en ink<strong>om</strong>stkälla af Angorageten,<br />
hvilken <strong>år</strong>ligen förskaffar provinsen Angora en intägt af minst 12 millioner<br />
kronor. Samtidigt med grosshandlar Sörensens försändning afgick en till<br />
Capsta<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r man säkerligen ha<strong>de</strong> för full afsigt att införa <strong>de</strong>n. Saken tor<strong>de</strong><br />
förtjena förnyad uppmärksamhet.<br />
Prisen på hästar hafva, s<strong>om</strong> bekant, på grund af ringa efterfrågan varit<br />
ganska låga hos oss un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en. Det tor<strong>de</strong> vara mödan värdt att<br />
un<strong>de</strong>rsöka, <strong>om</strong> vi icke skulle kunna få en marknad härför i Skotland. Stora<br />
hästar köpas här <strong>från</strong> Canada, Irland <strong>och</strong> Yorkshire. Det skulle kunna blifva<br />
fråga <strong>om</strong> importering <strong>från</strong> v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r af smärre hästar, lämpliga till lätta<br />
körslor <strong>och</strong> arbete i kolgrufvor. Jag tror mig böra <strong>om</strong>nämna att icke så få<br />
isländska användas för berörda ändamål. Ungefär 2,000 stycken hitk<strong>om</strong>mo i fjol.<br />
För att kunna uppbringa v<strong>år</strong> boskapsafvel till en högre ståndpunkt måste<br />
vi liks<strong>om</strong> schweitzarne utveckla v<strong>år</strong> säterkultur. En stor <strong>de</strong>l af v<strong>år</strong>a vidsträckta<br />
fjällbeten tor<strong>de</strong> kunna odlas, <strong>om</strong> blott <strong>de</strong> blefve tillbörligen afdika<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> gödsla<strong>de</strong>, så att <strong>de</strong> gäfve en större riked<strong>om</strong> på hö. Det britiska lånesystemet<br />
bor<strong>de</strong> härvidlag kanske k<strong>om</strong>ma till användning. Om v<strong>år</strong>t jernvägsnät<br />
med ti<strong>de</strong>n kun<strong>de</strong> få en större utsträckning, skulle <strong>de</strong>t också i icke ringa mån<br />
medföra flere för<strong>de</strong>lar för v<strong>år</strong> boskapsafvel, enär hö <strong>och</strong> kraftfo<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> billigt<br />
försändas, kreatur transporteras <strong>från</strong> gräsfattiga till på bete rikare trakter<br />
<strong>och</strong> exportkreatur raskt <strong>och</strong> beqvämt försändas till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> hamnar. Att<br />
man i Skotland flitigt begagnar sig af jernvägen för dylikt ändamål, framg<strong>år</strong><br />
<strong>de</strong>raf, att i fjol transportera<strong>de</strong>s på höglandsbanan icke mindre än 255,419 f<strong>år</strong>.<br />
I tidigare rapporter har jag också vidrört <strong>de</strong>t skotska jagtväsen<strong>de</strong>t <strong>och</strong><br />
vigten af att gifva <strong>de</strong>nna näring större uppmärksamhet i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r. För<br />
närvaran<strong>de</strong> göres mycket litet hemma för att värna villebråd eller befrämja<br />
<strong>de</strong>ss tillökning. Jagten inbringar <strong>de</strong>rfor äfven mycket litet, hvaremot här i<br />
Skotland ensamt <strong>de</strong>t belopp, s<strong>om</strong> fås för utarren<strong>de</strong>ring uppg<strong>år</strong> till flere hundra<br />
tusen pund. S<strong>om</strong> bevis på, hvad goda jagtlagar <strong>och</strong> en skicklig jagtmetod<br />
kunna uträtta, tillåter jag mig att i sammanhang härmed <strong>om</strong>nämna Preussen,<br />
hvarest af kastningen af jagten <strong>1886</strong> belöpte sig till £ 600,000. Det försigg<strong>år</strong><br />
<strong>de</strong>rjemte <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s en ifrig utrotning af för villebråd skadliga rofdjur <strong>och</strong> foglar,<br />
af hvilka samma <strong>år</strong> döda<strong>de</strong>s cirka 260,000 stycken.<br />
I Skotland intager hjort- <strong>och</strong> 5>grouse»-jagten förnämsta platsen; <strong>de</strong>rnäst<br />
k<strong>om</strong>mer åkerhöns-, fasan- <strong>och</strong> kanin-jagten. S<strong>om</strong> exempel på <strong>de</strong> stora utgifter,<br />
hvarmed jagten här är förbun<strong>de</strong>n, kan anföras, att skjutning af en enda hjort<br />
efter nuvaran<strong>de</strong> jagtlega kostar cirka £ 30 <strong>och</strong> af ett par »grouse» cirka £ 1.
100<br />
De flesta skotska villebrådssorter antagas att med för<strong>de</strong>l kunna införas till åtskilliga<br />
<strong>de</strong>lar af v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r. Norska Testkasten med sitt milda klimat <strong>och</strong><br />
öfverflöd pä ljung, synes passa förträffligt för »grouse». Denna har <strong>de</strong>t företrä<strong>de</strong><br />
framför v<strong>år</strong> ripa, att <strong>de</strong>n håller sig mycket in<strong>om</strong> samma trakt. Af <strong>de</strong><br />
villebrådssorter vi ega bor<strong>de</strong> utan tvifvel renen få en större bety<strong>de</strong>lse. Liks<strong>om</strong><br />
Skotland har sina »Deer Forests», så skulle v<strong>år</strong>a högfjell kunna blifva i långt<br />
större skala än nu ypperliga tillhåll för renar. På fjellsträckningarna mellan<br />
Voss <strong>och</strong> Hardanger utsläpptes i sin<strong>om</strong> tid <strong>de</strong>n tama renen <strong>från</strong> Finmarken,<br />
hvilken nu öfvergått i vildt tillstånd. Denna jagt söker man nu få bortarren<strong>de</strong>rad<br />
till utländingar. När man betänker, att stora sträckor af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena ligga ofvanför trädgränsen, ja, t. o. m. ofvanför <strong>de</strong> trakter, <strong>de</strong>r f<strong>år</strong> <strong>och</strong><br />
kreatur kunna finna bete, så synes <strong>de</strong>t förtjena öfvervägan<strong>de</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t icke här<br />
kun<strong>de</strong> skapas ett rikt rendjursfält för såväl jagt s<strong>om</strong> tama djur. Renkött bor<strong>de</strong><br />
säkerligen kunna blifva föremål för export.<br />
Hvad v<strong>år</strong> elgjagt beträffar, så börjar <strong>de</strong>n nu att tilldraga sig utländingens<br />
uppmärksamhet. En större elgjagt har t. ex. i <strong>år</strong> utlegts i Trondhjems län<br />
till skotska jägare.<br />
I Skotlands jagtförhållan<strong>de</strong>n hafva vi en mönsterbild för v<strong>år</strong>a egna, <strong>och</strong><br />
då känned<strong>om</strong> <strong>de</strong>r<strong>om</strong> ej kan förvärfvas gen<strong>om</strong> rapporter eller böcker, synes <strong>de</strong>t<br />
tjenligt att sända en kunnig person hit för att stu<strong>de</strong>ra <strong>de</strong>m.<br />
Jag har i tidigare rapporter gjort en <strong>de</strong>taljerad framställning af <strong>de</strong>t skotska<br />
fisket, hvars bl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> tillstånd tillskrifvas 1) användningen af däcksfartyg,<br />
med hvilka man kan uppsöka fisken ut på hafvet, <strong>de</strong>r numera Billfisket mesta<strong>de</strong>ls<br />
idkas; 2) separation af landtbruket <strong>från</strong> fiskerinäringen; 3) <strong>de</strong>t <strong>år</strong> 1809<br />
upprätta<strong>de</strong> »Fishery Board»; 4) <strong>de</strong>t offentliga »brand»-systemet, hvarigen<strong>om</strong> försäljning<br />
af sill i hög grad un<strong>de</strong>rlättas på utländsk marknad.<br />
S<strong>om</strong> ofvan sagdt, har ett statslån af £ 20,000 (»Crofters' Bill») beviljats<br />
vestkustens befolkning till anskaffning af däcksfartyg för att sålunda <strong>de</strong>r grundlägga<br />
samma slags fiske s<strong>om</strong> på östkusten. S<strong>om</strong> ett me<strong>de</strong>l till att upphjelpa<br />
v<strong>år</strong>t fiske <strong>och</strong> för att vi i likhet med skottarne skulle kunna få ett större<br />
hafsfiske, tillät jag mig för en tid sedan att föreslå, att staten skulle k<strong>om</strong>ma<br />
fiskarena till hjelp med lån till anskaffning af däcksfartyg.<br />
S<strong>om</strong> bevis på <strong>de</strong>t intresse, hvarmed hafsfisket börjar att <strong>om</strong>fattas i andra<br />
län<strong>de</strong>r kan anföras, att i Frankrike nyligen beviljats 1'/, millioner franc till<br />
<strong>de</strong>ss befrämjan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> att en k<strong>om</strong>mission tillsattes af <strong>de</strong>n britiska regeringen<br />
för att öfverlägga <strong>om</strong> åtgär<strong>de</strong>r till <strong>de</strong>t irländska hafsfiskets befrämjan<strong>de</strong>.<br />
Vär<strong>de</strong>t af skotska fiskarflottan med tillbehör anslogs 1885 till £ 1,828,446.<br />
Många fartyg äro försedda med ånga.<br />
Om v<strong>år</strong> kustbefolkning egna<strong>de</strong> sig åt hafsfisket skulle rimligtvis kapitalet<br />
strömma dit liks<strong>om</strong> ford<strong>om</strong> till skeppsfarten. Isynnerhet bör <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten<br />
tagas i betraktan<strong>de</strong>, att, <strong>om</strong> v<strong>år</strong>a me<strong>de</strong>l äro för små till anskaffning af<br />
en större ångbåtsflotta, <strong>de</strong> likväl äro tillräckliga till anskaffning af en betydlig<br />
fiskarflotta.<br />
Afkastningen af <strong>de</strong>t skotska fisket uppgick 1885 *) till £ 2,859,822.<br />
Häraf faller på saltad <strong>och</strong> torkad fisk £ 1,708,954, på färsk fisk <strong>och</strong> skalfisk<br />
£ 827,017 <strong>och</strong> på lax £ 323,857.<br />
I fjol bilda<strong>de</strong>s i Aber<strong>de</strong>en <strong>de</strong>t s. k. »Normal C<strong>om</strong>pany», hvars chef är<br />
ingeniören, kammarherre Th. Nor<strong>de</strong>nfelt i London, <strong>och</strong> hvars uppgift är att<br />
tillgodogöra sig fiskaffall, hvilket såväl i Skotland s<strong>om</strong> annorstä<strong>de</strong>s skänkts för<br />
*) Rapporten <strong>om</strong> <strong>1886</strong> <strong>år</strong>a fiske är ännu ioke offentliggjord.
101<br />
liten uppmärksamhet. Bolaget tillverkar guano, fisklim, husbloss, albumin <strong>och</strong><br />
extrakter af hval <strong>och</strong> fisk. Det säges, att bolaget ämnar utsträcka sin verksamhet<br />
till Norge.<br />
S<strong>om</strong> jag <strong>om</strong>förmält i föregåen<strong>de</strong> rapporter har frågan <strong>om</strong> fiskmjöls användning<br />
till kraftfo<strong>de</strong>r väckt åtskillig uppmärksamhet här i Skotland. En belöning<br />
på £ 16 har utfästs af »the Agricultural Society» för lösningen af <strong>de</strong>nna uppgift.<br />
Försök anställas nu af skotska Iandtmän med sillmjöl till fo<strong>de</strong>r <strong>från</strong><br />
Heibergska fabriken i Christiania. Utfalla <strong>de</strong> lyckligt, skola vi förmodligen här<br />
få marknad, <strong>om</strong> varan kan levereras billigt, då gödning af kreatur här spelar<br />
en stor roll. Också i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r skulle <strong>de</strong>t vara af stor bety<strong>de</strong>lse att få ett<br />
godt <strong>och</strong> billigt kraftfo<strong>de</strong>r. För fisket skulle <strong>de</strong>nna industri vara af vigt, då<br />
en mängd sill, s<strong>om</strong> nu bortkastas, emedan <strong>de</strong>n är obruklig till saltning eller<br />
icke kan användas, i så fall skulle k<strong>om</strong>ma till bruk.<br />
I flere trakter af Skotland isynnerhet på Shetiands- <strong>och</strong> Orkneyöarna är<br />
fjä<strong>de</strong>rfäafveln en vigtig binäring. På <strong>de</strong> sistnämnda uppg<strong>år</strong> afkastningen till<br />
£ 92,000. Förbrukningen af ägg i Storbritannien <strong>och</strong> Irland belöper sig till<br />
<strong>de</strong>n enorma summan af £ 6 millioner <strong>år</strong>ligen (hvaraf öfver hälften faller på<br />
importen). Beloppet är såle<strong>de</strong>s ungefär dubbelt så stort s<strong>om</strong> Sveriges hela export<br />
af mineralier <strong>och</strong> metaller. Till Storbritannien inför<strong>de</strong>s <strong>1886</strong> fjä<strong>de</strong>rfä<br />
<strong>och</strong> villebråd till ett belopp af £ 354,000.<br />
På Norges vestkust synas samma vilkor för fjä<strong>de</strong>rfä-afvel vara rådan<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> på <strong>de</strong> skotska öarna, men <strong>de</strong>t gäller naturligtvis att först förbättra v<strong>år</strong>a<br />
racer, innan vi kunna tänka på export. Här i lan<strong>de</strong>t tager »the Highland<br />
Society» sig af <strong>de</strong>nna vigtiga sak. En summa af £ 96 är anslagen att utbetalas<br />
i premium för goda fjä<strong>de</strong>rfä vid <strong>de</strong>t landtbruksmöte, s<strong>om</strong> nämnda förening<br />
håller i Perth nästa s<strong>om</strong>mar. Grifver icke <strong>de</strong>tta exempel oss en kraftig maning<br />
att förbättra <strong>de</strong>nna näringsgren i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r.<br />
Vid <strong>år</strong>hundra<strong>de</strong>ts början existera<strong>de</strong> i nordvestra Skotland en ansenlig tillverkning<br />
af »kelp» (ett slags soda) af tång. De egend<strong>om</strong>ar, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> god tillgång<br />
på anförda sjöväxt, stodo <strong>de</strong>rför i högt pris. men <strong>de</strong>nna industri upphör<strong>de</strong><br />
med <strong>de</strong>n »Leblanska» sodameto<strong>de</strong>ns införan<strong>de</strong>. Senare använ<strong>de</strong>s stora qvantiteter<br />
tång till fabrikation af jod, men då <strong>de</strong>n nu införes <strong>från</strong> Peru. brukas<br />
tången numera till föga annat än gödningsämne på vid sjön liggan<strong>de</strong> egend<strong>om</strong>ar.<br />
Jag har emellertid hört <strong>de</strong>n meningen uttalas af sakkunniga personer, att <strong>de</strong>n<br />
kun<strong>de</strong> lätt <strong>och</strong> billigt beredas till gödsel gen<strong>om</strong> att lufttorkas <strong>och</strong> pulveriseras.<br />
I <strong>de</strong>tta tillstånd förruttnar <strong>de</strong>n lätt <strong>och</strong> passar bättre till transport.<br />
I min rapport af <strong>de</strong>n 27 juni i fjol tillät jag mig att inberätta, att jag<br />
i hopp <strong>om</strong> att skaffa v<strong>år</strong> feltspat marknad till gödsel ha<strong>de</strong> förmått kemisten<br />
vid »the Highland Society» att anställa försök med nämnda mineral, hvilket<br />
s<strong>om</strong> bekant, innehåller en stor mängd kali. De i mindre skala gjorda experimenten<br />
hafva lcdt till ett så gynsamt resultat, att större försök k<strong>om</strong>ma att<br />
verkställas innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Detsamma bor<strong>de</strong> ske hos oss, då saken är af så<br />
stor bety<strong>de</strong>lse för v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r.<br />
I samband härmed tror jag mig böra fästa uppmärksamheten på ett gödningsämne,<br />
s<strong>om</strong> man nu börjat att använda här, nemligen slaggen af fosforhaltiga<br />
malmer, hvilka brukas till tillverkning af s. k. Th<strong>om</strong>as-stål. Den innehåller<br />
<strong>från</strong> 15 till 20 % fosforsyra <strong>och</strong> cirka 40 % kalk. I fint pulveriseradt<br />
tillstånd skall <strong>de</strong>n vid jernverken kunna levereras till ungefär £ 1 pr ton.<br />
Bemälda ämne jemte feltspat skulle blifva så mycket vigtigare gödningsämne<br />
för v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> just innehålla <strong>de</strong> bestånds<strong>de</strong>lar, fosforsyra, kali<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 8
102<br />
<strong>och</strong> kalk, s<strong>om</strong> äro behöfliga vid mossuppodling. En af Sveriges mest kända<br />
mossuppodlare yttrar sig här<strong>om</strong> sålunda: >Skall öfver hufvud något jordbruk<br />
numera med verklig for<strong>de</strong>l bedrifvas, så är <strong>de</strong>t på mossar, synnerligast sedan<br />
vi DU fått så billig fosforsyra, att man ej behöfver tveka att få. billig gödning,<br />
<strong>och</strong> hvarigen<strong>om</strong> man med lätthet kan öfvergå till ett ganska onivexlan<strong>de</strong> vexelbruk,<br />
så att man ej behöfver, sås<strong>om</strong> här i Sverige hittills skett, inskränka sig<br />
till ensamt hafreodling, s<strong>om</strong> i läng<strong>de</strong>n nog har bå<strong>de</strong> sina faror <strong>och</strong> olägenheter.»<br />
I nästan alla mina rapporter har jag uttalat mig <strong>om</strong> <strong>de</strong>t beklagliga <strong>de</strong>ri,<br />
att vi icke tillverka tor/strö. För närvaran<strong>de</strong> förse Holland <strong>och</strong> Nordtyskland<br />
Storbritannien med varan, hvilken använ<strong>de</strong>s till strö i stallar. Den säljes här<br />
laddningsvis till ungefär 21 sh. <strong>och</strong> i balar till 28 sh. pr ton. Tvifvelsutan<br />
skulle en dylik industri falla sig lika naturlig för oss s<strong>om</strong> för holländare <strong>och</strong><br />
tyskar, då stora mossar ligga vid kusterna, <strong>och</strong> tillverkningen hvarken kräfver<br />
kostbara maskiner eller stora kapital.<br />
Jag tillåter mig att tro, att <strong>de</strong>nna för många distrikt i v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r så<br />
vigtiga sak bäst skulle kunna främjas, <strong>om</strong> för offentlig räkning utsän<strong>de</strong>s en eller<br />
flere personer till Nordtyskland för att stu<strong>de</strong>ra <strong>de</strong>n, så att un<strong>de</strong>rvisning i tillverkningsmeto<strong>de</strong>n<br />
sedan kun<strong>de</strong> fås hemma. När företaget en gång k<strong>om</strong>mit till<br />
stånd, blir <strong>de</strong>t köpmännens sak att skaffa afsättning för varan.<br />
S<strong>om</strong> jag anfört i tidigare rapporter, uppfordra<strong>de</strong> jag for någon tid sedan<br />
några af v<strong>år</strong>a forstmän <strong>och</strong> fröhandlare att hitsända prof af v<strong>år</strong>a härdiga sä<strong>de</strong>sslag<br />
<strong>och</strong> trädsorter till ut<strong>de</strong>lning ibland skotska landt- <strong>och</strong> forstmän. Resultatet<br />
utföll lyckligt med hänsyn till skogsplantorna, hvilka befunnos motsvara<br />
all förväntan. Några af Skotlands förnämsta forstmän uttala<strong>de</strong> s<strong>om</strong> sin åsigt,<br />
att <strong>de</strong> i hög grad passa<strong>de</strong> for lan<strong>de</strong>ts klimat, <strong>och</strong> att <strong>de</strong> bor<strong>de</strong> vinna stor efterfrågan<br />
här. Försöken med frösorterna <strong>de</strong>remot misslycka<strong>de</strong>s, men <strong>de</strong>t är skäl<br />
att antaga, att <strong>de</strong> icke verkstäl<strong>de</strong>s med tillbörlig <strong>om</strong>sorg, <strong>och</strong> hoppet <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras<br />
slutliga seger bör <strong>de</strong>rför ingalunda uppgifvas. Vintern inträffar mycket tidigt<br />
i <strong>de</strong> skotska Höglän<strong>de</strong>rna, hvarför <strong>de</strong>t är af stor vigt för landtmannen <strong>de</strong>r att<br />
ega härdiga sä<strong>de</strong>sslag. Det gäller då å v<strong>år</strong> sida att visa ihärdighet. Införsel<br />
af hvarje ny vara är ju förbun<strong>de</strong>n med vanskligheter. Det bästa skulle vara,<br />
enligt min åsigt, att utsända k<strong>om</strong>petenta personer till län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r v<strong>år</strong>t utsä<strong>de</strong>skorn<br />
har utsigt att vinna afsättning, för att leda försöken <strong>och</strong> bringa resultatet<br />
till allmänhetens känned<strong>om</strong>. Denna uppgift kun<strong>de</strong> möjligen <strong>de</strong>n nya fröföreningen<br />
åtaga sig att lösa.<br />
De skilda mineraliska oljesorter, s<strong>om</strong> spelat en så stor roll s<strong>om</strong> lysämne,<br />
börja nu äfven få användning s<strong>om</strong> bränslematerial. Också på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> förtjenar<br />
<strong>de</strong>n skotska industrien v<strong>år</strong> uppmärksamhet. Medan <strong>de</strong>t för icke längre<br />
sedan än 1858 här icke var någon industri af <strong>de</strong>tta slag, finnes <strong>de</strong>t nu 12<br />
större bolag, s<strong>om</strong> <strong>år</strong>ligen tillverka ungefär 60 millioner gallon råolja, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t<br />
häri <strong>de</strong>ponera<strong>de</strong> kapital anslås till cirka 3'/a millioner pund. Oljan fås ur<br />
s. k. »Oil Shales», s<strong>om</strong> finnas på flere ställen i <strong>de</strong>n skotska kolformationen.<br />
Skulle <strong>de</strong>t icke hos oss kunna blifva tal <strong>om</strong> en dylik fabrikation ur v<strong>år</strong> oljehaltiga<br />
skiffer?<br />
De skotska granit- <strong>och</strong> sandstenshuggerierna synseisätta en betydlig mängd<br />
arbetare. Båda stensorterna äro ypperliga byggnadsmaterial. Husen i Aber<strong>de</strong>en<br />
äro mesta<strong>de</strong>ls byggda af granit <strong>och</strong> i öfriga skotska stä<strong>de</strong>r af sandsten. I of-
103<br />
van nämnda stad äro 2,000 à 2,500 arbetare sysselsatta med granithuggning,<br />
signing <strong>och</strong> polering. Utförseln <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> uppg<strong>år</strong> till ungefär £ 60,000. Det<br />
synes icke <strong>om</strong>öjligt, att vi i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> skulle kunna upptaga konkurrensen<br />
med skott arne.<br />
Utförseln af kol <strong>och</strong> koks till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong>:<br />
till Sverige 172,348 tons. £ 68,750.<br />
» Norge 225,926 B £ 77,255.<br />
Importen af papper etc. un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena var:<br />
Dessut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige tändstickor, hästakosöm, buteljer, t<strong>om</strong>ma<br />
fat, korkaffall, bark, glas m. m.<br />
Från Skotland importera<strong>de</strong>s till Sverige mineraliska lysoljor, sirap, ljus,<br />
whisky, segelduk, gjutgods ni. m.<br />
För utvecklingen af v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse med Skotland är naturligtvis<br />
en regelmessig ångbåtsk<strong>om</strong>munikation första vilkoret. Det existerar en temligen<br />
jemn förbin<strong>de</strong>lse mellan Sveriges vestkust <strong>och</strong> sträckan mellan Christiania <strong>och</strong><br />
Christiansund, men förbin<strong>de</strong>lsen mellan Norges vestkust <strong>och</strong> Skotland är knapphändig.<br />
Vigten af en sådan har jag tillåtit mig att påpeka i tidigare rapporter.<br />
Frakter.<br />
<strong>1886</strong> var på grund af <strong>de</strong> ytterst låga frakterna ett för skeppsfarten högst<br />
ogynsamt <strong>år</strong>.<br />
Kolfrakter pr segelfartyg <strong>från</strong> »Firth of Forth» i <strong>1886</strong>:<br />
Till Stockholm £ 6 à £ 5. 15 sh. pr Keel.<br />
Gröteborg £ 4. 5 sh. à £ 4 ><br />
» Malmö, Helsingborg, Landskrona, Åhus £ 4. 15 sh. à £ 4. 10 sh. »<br />
Christianiafjor<strong>de</strong>n, Fredrikstad £ 4. 15 sh. à £ 4. 5 sh. »<br />
Bergen .- £ 5 »<br />
Trondhjemsfjor<strong>de</strong>n £ 5. 10 sh. à £ 4. 15 sh.<br />
Hammerfest, Tr<strong>om</strong>sö £ 6 à £ 5 »<br />
Cronstadt £5 à £ 4. 10 sh. »<br />
Riga £ 4. 10 sh. à £ 4. 5 sh. »<br />
Königsberg £ 6. 10 sh. à £ 6<br />
Kiel, Flenshurg .£5. 5 sh. à £ 5 »<br />
Köpenhamn £ 5. 10 sh. à £ 5 »<br />
Trälastfrakter <strong>från</strong> Hernösands distrikt 22 sh.—24 sh. pr O. S.; <strong>från</strong><br />
Sundsvalls d:o 22 sh.—24 sh.; <strong>från</strong> Luleå 25 sh.—23 sh.; <strong>från</strong> Christiania-
104<br />
fjor<strong>de</strong>n 14 sh.—17 sh.; <strong>från</strong> Namsos 20 sh.—24 sh.; <strong>från</strong> Oronstadt 21 sh.—<br />
24 sh. 6 d.; <strong>från</strong> Björneborg 23 sh.—20 sh. 6 d.; <strong>från</strong> Archangel 38 sh. 9 d.<br />
—85 sh.<br />
Sillfrakterna pr ångare <strong>från</strong> nordöstliga Skotland till hamnar vid Östersjön<br />
voro cirka 1 sh. 6 d. pr tunna. Frakt <strong>från</strong> Bilbao till Boness för jernmalm<br />
4 sh. à 6 sh. pr ton.<br />
Espartofrakterna <strong>från</strong> nordafrikanska kusten till Skotland 9 sh. 6 d. à<br />
11 sh. 6 d. pr ton.<br />
Drägtigheten af <strong>de</strong> i Skotland un<strong>de</strong>r 1885 byggda fartyg var 216,878 tons<br />
<strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> 190,881 tons. De flesta byggas på varfven vid Cly<strong>de</strong>. Stålet<br />
k<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> sagdt i tidigare rapporter allt mera i bruk. Af <strong>de</strong> vid Cly<strong>de</strong><br />
bygda ångare voro 48 <strong>om</strong> 69,000 tons af stål; 19 <strong>om</strong> 4,853 tons af jern.<br />
Af seglan<strong>de</strong> fartyg voro 17 <strong>om</strong> 19,799 tons af stål <strong>och</strong> 26 <strong>om</strong> 46,133<br />
tons af jern.<br />
Prisen i Glasgow å fartyg af cirka 1,200 tons drägtighet voro:<br />
Vid <strong>år</strong>ets början. Vid arets slut.<br />
Jernfartyg £ 10 pr reg.ton. £ 9. 15 sh. pr reg.ton.<br />
Stålfartyg £ 10. 7 sh. 6 d. » £ 10. 2 sh. 6 d. »<br />
Ångmaskiner (pr hästkraft) £ 43, triple expansion £ 45.<br />
Kolprisen un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> pr ton i Burntisland:<br />
För Elgin Wallsend 7 sh. à 7 sh. 6 d.; Cow<strong>de</strong>nbeath 7 sh. à 7 sh. 6 d.:<br />
L<strong>och</strong>gelly 7 sh. à 7 sh. 6 d.; Dysart 6 sh. 3 d. à 6 sh. 9 d. Samma kolsorter<br />
leverera<strong>de</strong> i Charlestown cirka 3 d. lägre pr ton.<br />
Hamilton Ell kol i Leith 8 sh. à 9 sh. 6 d. pr ton.<br />
Wishaw Main d:o d:o 6 sh. 10 d. à 7 sh. 9 d. »<br />
Samma kolsorter leverera<strong>de</strong> i Grangemouth 6 d. lägre pr ton.<br />
I Glasgow voro priserna för Main 6 sh. à 6 sh. 6 d., Ellor House (second)<br />
7 sh. 3 d. à 6 sh. 6 d., första qvalitet 7 sh. 3 d. à 7 sh.<br />
Prisen på trävaror un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>:<br />
För plankor <strong>från</strong> Sundsvalls distrikt:<br />
Furu 9 à 11 tums cirka £ 10. 10 sh. à £ 10 pr St. mixed qvalitet.<br />
£ 9 à £ 8. 10 sh. B 3:a »<br />
£ 6. 10 sh. à £ 6 » 4:a B<br />
£ 5. 10 sh. à £ 5 s 5:a B<br />
Granbattens (svensk) cirka £ 5. 15 sh. »<br />
D:o (norsk) £ 5. 10 sh. à £ 5. 5 sh. B<br />
Furustaf. £ 5 à £ 4. 10 sh. »<br />
Björkstaf till norra Skotland <strong>och</strong> Shetlandsöarne £ 2. 5 sh. à £ 2. 12 sh. 6 d.<br />
pr 1,000 C]-fbt.<br />
Pitprops.<br />
Svensk kort 3" à 3 sh. 4 1 /, d. pr 100 fot.<br />
37," à 3 sh. 1073 d.<br />
4" à 4 sh. 77, d.<br />
lång 3"X ll /lt fot à 3 sh. 9 d.<br />
3"X'7l8 » à 4 sh.<br />
3"X'73o à 4 sh. 3 d.
Trämassa.<br />
105<br />
Vid <strong>år</strong>ets slut notera<strong>de</strong>s:<br />
Priset på torr mekanisk trämassa af asp £ 8. 10 sh. pr ton.<br />
» » » » » gran £ 6. 10 sh. »<br />
» våt » » asp £ 4. »<br />
» » » » » gran £ 2. 17 sh. 6 d. »<br />
Pris på kemisk trämassa:<br />
Oblekt (sodaprocess) £ 12 à £ 14 pr ton.<br />
Blekt £ 14 à £ 16<br />
(Sulphit) £ 12 à £ 13. 10 sh.<br />
Smör. Svenskt herreg<strong>år</strong>dssmör notera<strong>de</strong>s i Leith i:<br />
Jan. Febr. Mars April Maj Juni Juli Aug. Sept. Okt. Nov. Dec.<br />
133 128 122 107 106 98 110 113 121 137 128 137 sh.<br />
pr 112 «.<br />
Skotsk Cheddarost variera<strong>de</strong> <strong>från</strong> 46 sh. — 68 sh. pr Ctn.<br />
Tran. Prisen på hvaltran voro for:<br />
N:o 1 £ 19; N:o 2 £ 17; N:o 3 £ 15; N:o 4 £ 11 k £ 12 pr ton.<br />
Vid <strong>år</strong>ets slut föllo prisen 30 sh. à 40 sh. pr ton.<br />
Bottlenosetran £ 22 à £ 23 i början af <strong>år</strong>et, senare £ 17 à £ 18 pr ton<br />
levereradt i Glasgow.<br />
Hvalguano realiserad £ 5 pr ton i Leith.<br />
Prisen på skotskt jern <strong>och</strong> stål till skeppsbyggnadsmaterial un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>:<br />
Vid <strong>år</strong>ets början. Vid <strong>år</strong>ets slut.<br />
Vinkeljern £ 4. 12 sh. 6 d. pr ton. £ 4. 17 sh. 6 d. pr ton.<br />
Jernplåtar £ 5. 1 sh. 3 d. B £ 5. »<br />
Vinkelstål £ 6. » £ 5. 15 sh. »<br />
Stålplåtar £ 7. » £ 6. 12 sh. 6 d. »<br />
Anker Bödtker.
Bilaga n:o 1.<br />
106<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna svenska fartyg <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.
Bilaga n:o 2.<br />
107<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna norska fartyg är 18S6.
Neapel <strong>de</strong>n 31 mars 1887.<br />
108<br />
Ofver en enligt gifvet bemyndigan<strong>de</strong> foretagen resa till <strong>de</strong> särskilda vicekonsulsstationerna<br />
in<strong>om</strong> Neapels distrikt f<strong>år</strong> jag äran afgifva följan<strong>de</strong> rapport:<br />
Barletta eger en utmärkt hamn, hvarest fartygen äro fullk<strong>om</strong>ligt skydda<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> beqvämt kunna företaga lossnings- <strong>och</strong> lastningsoperationer. Vid mitt besök<br />
lågo i hamnen en tysk <strong>och</strong> en italiensk ångare, begge lastan<strong>de</strong> vin, <strong>och</strong><br />
vänta<strong>de</strong>s <strong>om</strong> några dagar en norsk ångare, »Johannes Bruun», för att äfvenle<strong>de</strong>s<br />
intaga last af vin till Frankrike.<br />
Förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartikeln är vin, s<strong>om</strong> i stor qvantitet exporteras, isynnerhet<br />
till Frankrike.<br />
De förnämsta vinexportörerna i Barletta äro:<br />
Lemarchand, Picaut & C: o.<br />
Grosbon fréres (kontor äfven i Neapel).<br />
S. C<strong>om</strong>bés.<br />
E. Koquet.<br />
Giac<strong>om</strong>o Boggiano (kontor äfven i Bor<strong>de</strong>aux).<br />
A. Kreis.<br />
Blanc jeune & Garnier.<br />
Alphonse Coopmann & C:o.<br />
Albert Sausse & C:o.<br />
Feraud & C:o (kontor äfven i Bor<strong>de</strong>aux).<br />
Leemann & Meister.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en hafva åtskilliga svenska <strong>och</strong> norska ångare varit befrakta<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> Barletta till Frankrike, <strong>och</strong> hör<strong>de</strong> jag <strong>från</strong> en af <strong>de</strong> största vinexportfirmorna,<br />
Lemarchand, Picaut & C:o, att <strong>de</strong> städse föredrogo svenska <strong>och</strong><br />
norska ångare, emedan <strong>de</strong> då voro säkra att <strong>de</strong>n största <strong>om</strong>v<strong>år</strong>dnad toges vid<br />
in- <strong>och</strong> utlastningen.<br />
Befraktningarna göras vanligen i Frankrike, men äfven någon gång i Bari<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>r etablera<strong>de</strong> skeppsmäklare.<br />
Nyligen har i Barletta bildats ett ångbåtsbolag, hvaruti svenske <strong>och</strong> norske<br />
vicekonsnln i Barletta. herr Marco Parlen<strong>de</strong>r, är presi<strong>de</strong>nt, hvilket bolag skall<br />
<strong>de</strong>ls hafva egna ångare, <strong>de</strong>ls förhyra sådana per månad eller per resa, allt efter<br />
behof <strong>och</strong> beqvämlighet, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tsamma k<strong>om</strong>mer att med <strong>de</strong>t snaraste sätta sig<br />
i förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska re<strong>de</strong>rierna <strong>och</strong> ångbåtsbolagen, hvadan<br />
förhoppning kan hysas att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga fartyg ofta k<strong>om</strong>ma att<br />
besöka <strong>de</strong>nna hamn.<br />
Herr Marco Parlen<strong>de</strong>r, <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> vicekonsul i Barletta, är <strong>de</strong>legare<br />
uti ett af <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> affärshusen <strong>de</strong>r på platsen — Parlen<strong>de</strong>r &<br />
Keichlin — <strong>och</strong> synes åtnjuta stort anseen<strong>de</strong>. De göra affärer i vin <strong>och</strong> spannmål<br />
samt hafva af Karlshamns Spritförädlings-Aktiebolag blifvit antagna till<br />
platsagenter för försäljningen. Vid min närvaro <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s öfverlemna<strong>de</strong>s till<br />
<strong>de</strong>m agenturer för diverse svenska exportvaror, sås<strong>om</strong> plogar, Eskilstunasmi<strong>de</strong>n<br />
o. s. v.<br />
Affärerna i norsk torrfisk ligga för hela provinsen Bari i hän<strong>de</strong>rna på en<br />
firma, Maingay, Kobin & C:o, med hufvudkontor i Neapel, <strong>och</strong> skötas <strong>de</strong>ra»<br />
affärer i Bari af firman Mauro Manzari & figli. Un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> börja<strong>de</strong> en<br />
herr Cu<strong>om</strong>o i Barletta att importera direkte <strong>från</strong> Norge, men firman Manzari<br />
i Bari uppehöll konkurrensen så starkt <strong>och</strong> sål<strong>de</strong> till så förlustbringan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r-
109<br />
priser, att herr Cu<strong>om</strong>o, s<strong>om</strong> ej ha<strong>de</strong> något kapital att stödja sig med, efter<br />
kort tid måste göra konkurs, hvadan åter igen herrar Manzari & figli synas<br />
vara ensamma <strong>om</strong> <strong>de</strong>nna affär.<br />
Utsigter till affärer uti trävaror <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena synas ej förefinnas<br />
här, till följd af närheten till Triest <strong>och</strong> lättheten att <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> med billiga frakter<br />
erhålla äfven mindre qvantiteter efter behof.<br />
Hvad svenskt jern vidk<strong>om</strong>mer, skulle vicekonsuln herr Parlen<strong>de</strong>r intressera<br />
sig för <strong>de</strong>ss introduceran<strong>de</strong>.<br />
Svenska <strong>och</strong> norska vicekonsulatet upprätta<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong><br />
besöktes hamnen redan samma <strong>år</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga 8 fartyg <strong>om</strong><br />
3,983 tons.<br />
Bisceglie. Hamnen bildas af en lång <strong>och</strong> präktig vågbrytare, s<strong>om</strong> bygg<strong>de</strong>s<br />
för cirka 20 <strong>år</strong> sedan, då platsen endast besöktes afgrundgåen<strong>de</strong> segelfartyg;<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n är sär<strong>de</strong>les grund, kunna ångare ej ink<strong>om</strong>ma i <strong>de</strong>nsamma, utan måste<br />
operationerna företagas utanför på red<strong>de</strong>n. Vid min <strong>de</strong>rvaro låg en engelsk<br />
ångare un<strong>de</strong>r lastning af vin, s<strong>om</strong> är platsens förnämsta <strong>och</strong> nästan enda <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartikel.<br />
Vid besök hos <strong>de</strong>n förnämsta vinexportfirman — M. & A. Pasquale —<br />
nämn<strong>de</strong> <strong>de</strong> att <strong>de</strong> för 3 <strong>år</strong> sedan ha<strong>de</strong> sändt till en köpman i Göteborg ett<br />
parti af Bisceglie-vin, men att inga vidare reqvisitioner se<strong>de</strong>rmera ingått.<br />
Bisceglie-vinet, hvilket liks<strong>om</strong> alla <strong>de</strong> apuliska vinerna eger stor alkoholstyrka,<br />
har nästan uteslutan<strong>de</strong> skeppats till Frankrike för att <strong>de</strong>r blandas med<br />
<strong>de</strong> lättare franska vinerna <strong>och</strong> se<strong>de</strong>rmera utsändas un<strong>de</strong>r namn af Bor<strong>de</strong>auxviner.<br />
De italienska vinexportörerna önska nu emellertid sjelfva framställa en för<br />
konsumering färdig vara, <strong>och</strong> har vintillverkningen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en gjort<br />
ej ringa framsteg i Italien. Herrar M. & A. Pasquale hafva specielt egnat<br />
sig åt vintillverkning <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> nu kunna vara i tillfälle att bättre än förut<br />
tillfredsställa anspråken, <strong>och</strong> skulle <strong>de</strong> å nyo sätta sig i förbin<strong>de</strong>lse med sina<br />
korrespon<strong>de</strong>nter i Göteborg, för att söka vinna afsättning för sina viner in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Molfetta. Hamnen, af samma utseen<strong>de</strong> s<strong>om</strong> i Bisceglie, bygg<strong>de</strong>s 10 <strong>år</strong><br />
senare. Ångare af cirka 300 à 500 tons kunna ink<strong>om</strong>ma i yttre <strong>de</strong>len af<br />
hamnen. Vinexporten göres af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i Bari, då uti Molfetta ej finnas<br />
några sjelfständiga sådana med relationer i utlan<strong>de</strong>t.<br />
Platsen besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga 4 fartyg<br />
<strong>om</strong> 2,027 tons.<br />
Bari eger en utmärkt hamn, hvarest ångare lossa <strong>och</strong> lasta direkte på<br />
kajen, med alla beqvämligheter, sås<strong>om</strong> kranar o. s. v., <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma un<strong>de</strong>r närmaste<br />
ti<strong>de</strong>n ytterligare arbeten att företagas med hamnens fullständiga uppmuddring<br />
etc.<br />
Vid min <strong>de</strong>rvaro lågo i hamnen 3 ångare, hvaraf 1 engelsk, 1 tysk <strong>och</strong><br />
1 italiensk. Ett par dagar före min ditk<strong>om</strong>st ha<strong>de</strong> norska ångaren »Adria»<br />
<strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s utlossat en <strong>de</strong>l af sin laddning norsk torrfisk direkte <strong>från</strong> Bergen,<br />
<strong>och</strong> ditvänta<strong>de</strong>s norska ångaren »Johannes Bruun» in<strong>om</strong> några dagar med t<strong>om</strong>fat<br />
<strong>från</strong> Nantes.<br />
Midt uti hamnen har mäklarefirman Aicardi, Haynes & C:o förtöjt ett<br />
gammalt fartyg, s<strong>om</strong> använ<strong>de</strong>s till kolmagasin, hvarigen<strong>om</strong> intagningen af behöfligt<br />
kolförråd g<strong>år</strong> sär<strong>de</strong>les hastigt.<br />
Be förnämsta skeppsmäklarne äro:<br />
Aicardi, Haynes & C:o,
110<br />
Guiseppe di Tullio fu Francesco,<br />
Gondrand fréres,<br />
hvilka allesammans stå i förbin<strong>de</strong>lse med re<strong>de</strong>rier i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong><br />
nästan hvarje <strong>år</strong> un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna befrakta åtskilliga svenska <strong>och</strong> norska<br />
ångare, <strong>de</strong>ls per månad, <strong>de</strong>ls per resa; — <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> Francesco Roberti, s<strong>om</strong><br />
mest sysselsätter sig med befraktningar af segelfartyg.<br />
Förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartiklarne äro vin <strong>och</strong> olivolja, s<strong>om</strong> exporteras i betydliga<br />
qvantiteter; vinet till Rouen <strong>och</strong> Bor<strong>de</strong>aux, <strong>och</strong> oljan till Marseille <strong>och</strong><br />
Nizza, hvari<strong>från</strong> begge <strong>de</strong>ssa artiklar efter behandling sedan exporteras sås<strong>om</strong><br />
fransk produkt.<br />
Vinet i Bari-trakten är af samma qvalitet s<strong>om</strong> i Barletta <strong>och</strong> öfriga Apulien.<br />
Olivoljan är af mycket god qvalitet <strong>och</strong> använ<strong>de</strong>s nästan uteslutan<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
matolja, samt är nästan jemförlig med Nizza- <strong>och</strong> Lucca-matoljan.<br />
De största vinexportörerna äro:<br />
A. Berner,<br />
A. Cazzani & C:o (filial i Brindisi),<br />
Lloyd Amoruso & C:o,<br />
Sasternö Picon & Monnier,<br />
Seitz & Zublin (filial i Bisceglie <strong>och</strong> Barletta),<br />
Vi<strong>de</strong>au & Brun,<br />
Marstaller, Haussmann & C:o (filial i Bisceglie <strong>och</strong> Brindisi),<br />
De största oljeexportörerna äro:<br />
Elia & Capoduro,<br />
Seitz & Zublin,<br />
A. Berner,<br />
Cav. T<strong>om</strong>mato Carassi,<br />
Gius. Dellino & figli,<br />
Sasternö, Picon & Monnier,<br />
Marstaller, Haussmann & C:o.<br />
I början af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> etablera<strong>de</strong> Karlshamns Spritförädlings-Aktiebolag<br />
en hufvudagentur för försäljningen i Bari af sin tillverkning, <strong>och</strong> hitk<strong>om</strong><br />
kort efter svenska ångaren »Tellus» med ett parti af 274 fat, hvaraf försäljningen<br />
uppdrogs åt en herr Fizzarotti.<br />
Derstä<strong>de</strong>s fans redan förut lager af tysk sprit af 3 à 4 olika tillverkningar,<br />
så att naturligtvis sv<strong>år</strong>igheterna voro stora för att introducera <strong>de</strong>n svenska<br />
spriten, <strong>och</strong> försäljningarna hafva hittills varit högst obetydliga gen<strong>om</strong> stagnation<br />
i vinexporten, s<strong>om</strong> uppstått gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n fruktan för krig s<strong>om</strong> nu en längre tid<br />
existerat.<br />
Affärerna i norsk torrfisk ligga nästan uteslutan<strong>de</strong> i hän<strong>de</strong>rna på Neapelsfirman<br />
Maingay, Robin & C:o, gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras agenter i Bari: Mauro Manzari<br />
& figli. Un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> hitk<strong>om</strong> ett parti direkte <strong>från</strong> Norge till firman<br />
Girolamo De Mari, äfvens<strong>om</strong> herr Fizzarotti har gjort några mindre affärer,<br />
d. v. s. 50 à 100 balar, s<strong>om</strong> han erhållit <strong>från</strong> Genua.<br />
Försök hafva <strong>de</strong>nna sista vinter gjorts att introducera i markna<strong>de</strong>n norsk<br />
sill, men <strong>de</strong>n har befunnits så mycket un<strong>de</strong>rlägsen <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Yarmouth, att <strong>de</strong>n<br />
ligger ännu oförsåld qvar i magasinerna.<br />
Herr Fizzarotti önskar k<strong>om</strong>ma i direkt förbin<strong>de</strong>lse med något torrfiskexporteran<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i Norge, <strong>och</strong> skulle han likaså vilja åtaga sig agenturer<br />
för svenskt jern.<br />
Vid min <strong>de</strong>rvaro öfverlemna<strong>de</strong>s till hon<strong>om</strong> agenturer för hästskosöm, Eskilstuna-smi<strong>de</strong>n,<br />
svenskt export-öl, filtrerings-apparater m. m.
111<br />
För trävaror <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tor<strong>de</strong> marknad ej finnas af förut<br />
rid Barletta Dämda skäl.<br />
Vicekonsulatet besöktes sistlidna <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af 13 fartyg <strong>om</strong> 6,406 tons,<br />
mot 7 fartyg <strong>om</strong> 4,428 tons un<strong>de</strong>r 1885, såle<strong>de</strong>s en ökning af 6 fartyg <strong>om</strong><br />
1,978 tons. Sedan <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>s början hafva redan dit anländt 6 fartyg <strong>om</strong><br />
3,407 tons.<br />
Monopoli. Mindre säker hamn ocb utan någon s<strong>om</strong> belst beqvämlighet<br />
för ban<strong>de</strong>lsoperationer.<br />
Hufvndsakliga affärerna utgöra export af olja, för användning sås<strong>om</strong> lyseme<strong>de</strong>l,<br />
till Kyssland <strong>och</strong> för maskinerier till England. Qvaliteten är samma<br />
s<strong>om</strong> i Gallipoli <strong>och</strong> Gioja Tauro <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s betydligt un<strong>de</strong>rlägsen olivoljan<br />
<strong>från</strong> Bari.<br />
Förnämsta exportören är:<br />
Michele <strong>de</strong> Martino.<br />
Hamnen besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af 3 norska fartyg <strong>om</strong> 762 tons.<br />
Brindisi. Hamnen är en af <strong>de</strong> bästa, rymligaste <strong>och</strong> säkraste i hela Italien<br />
<strong>och</strong> är välbekant sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>n hamn hvari<strong>från</strong> posten afg<strong>år</strong> till Indien <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> asiatiska län<strong>de</strong>rna med <strong>de</strong>t engelska ångbåtsbolagets, »Peninsular and Oriental<br />
Steam Shipping & Co.», ångare. Brindisis hamn anlöpes <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> af österrikiska<br />
Lloyds ångare, s<strong>om</strong> afgå <strong>från</strong> Triest, <strong>de</strong>ls till Alexandria, <strong>de</strong>ls till Konstantinopel<br />
<strong>och</strong> Svarta Hafvet, äfvens<strong>om</strong> af alla <strong>de</strong> italienska ångare s<strong>om</strong> göra<br />
kustfart rundt <strong>om</strong> <strong>de</strong>n italienska halfön, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rjemte öfver Brindisi<br />
s<strong>om</strong> hela trafiken <strong>från</strong> Italien till Grekland tager sin väg.<br />
De förhoppningar s<strong>om</strong> vid Suezkanalens öppnan<strong>de</strong> hystes att Brindisi skulle<br />
blifva af sär<strong>de</strong>les stor bety<strong>de</strong>lse sås<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstad, med tanke på att <strong>de</strong>n österländska<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n skulle dragas öfver <strong>de</strong>nna hamn, hafva visserligen ej realiserats,<br />
men platsen har dock gjort stora framsteg, isynnerhet sedan un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en<br />
vinodlingen äfven bär betydligt utvecklat sig.<br />
De förnämsta vinexportfirmorna äro:<br />
E. Pallier & G. Giron,<br />
Marstaller, Haussmann & C:o,<br />
Philippon & Cavallier.<br />
Af alla <strong>de</strong> syditalienska vinerna är <strong>de</strong>t kanske <strong>de</strong>t <strong>från</strong> Brindisi s<strong>om</strong> bäst<br />
skulle vinna smaken i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong> öfriga vinerna äro<br />
för mycket tjocka <strong>och</strong> sträfva är Brindisi-vinet mest liknan<strong>de</strong> ett starkt Bor<strong>de</strong>aux-rin.<br />
Dessut<strong>om</strong> sker öfver Brindisi en betydlig export af olivolja till England<br />
<strong>och</strong> Ryssland, <strong>och</strong> äro <strong>de</strong> förnämsta oljeexportfirmorna:<br />
Fratelli Nervegna,<br />
T. Drasinos,<br />
Leupold freres.<br />
Vid mitt besök lågo i hamnen 9 större ångare <strong>och</strong> 20 segelfartyg. Befraktningarna<br />
ske till större <strong>de</strong>len i Neapel <strong>och</strong> Bari, men äfven ibland af<br />
skeppsmäklarefirmorna i Brindisi: Gondrand freres, s<strong>om</strong> vanligen befrakta ångare<br />
per månad, <strong>och</strong> F. <strong>de</strong> Grcgorio & figlio, s<strong>om</strong> afsluta tillfälliga befraktningar.<br />
Inga affärsförbin<strong>de</strong>lser med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena hafva hittills egt rum.<br />
Sås<strong>om</strong> en början till sådana kan anses vara att herr L. O. Smith sås<strong>om</strong><br />
direktör för Karlshamns Spritförädlings-Aktiebolag nyligen engagera<strong>de</strong> herr Francesco<br />
di Giulio, son till svensk-norske vieekonsuln i Brindisi, sås<strong>om</strong> platsagent<br />
för försäljningen af svensk sprit.
112<br />
Densamme tillkännagaf för mig äfven sin beredvillighet att söka introducera<br />
andra af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> produkter <strong>och</strong> industrialster.<br />
Af jern tor<strong>de</strong> till Brindisi importeras cirka 100 tons <strong>år</strong>ligen. Det svenska<br />
jernet är endast gen<strong>om</strong> hörsagor kändt sås<strong>om</strong> sär<strong>de</strong>les utmärkt; hittills har endast<br />
engelskt jern blifvit till Brindisi infördt.<br />
Af stockfisk konsumeras i Brindisi endast cirka 10,000 kilos, s<strong>om</strong> ditföras<br />
<strong>från</strong> Bari i mindre partier. Dessut<strong>om</strong> införes öfver Brindisi till förbrukning<br />
i <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t, t. ex. sta<strong>de</strong>n Lecce etc, en ej ringa qvantitet engelsk <strong>och</strong><br />
spansk sill.<br />
Brindisi besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga 6 fartyg<br />
<strong>om</strong> 3,482 tons, emot 1 fartyg <strong>om</strong> 1,099 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
Gallipoli eger en god hamn, hvarest fartygen ligga fullt skydda<strong>de</strong>. Platsen<br />
har sedan äldre ti<strong>de</strong>r varit känd sås<strong>om</strong> en af <strong>de</strong> vigtigaste olivoljeexportorter i<br />
Italien <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t allt fortfaran<strong>de</strong>, men har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en äfven i <strong>de</strong>nna<br />
trakt vinodlingen betydligt utvecklat sig <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer troligen att <strong>år</strong>ligen ökas.<br />
Vid mitt besök låg i hamnen svenska ångaren »Presto», lastan<strong>de</strong> vin för<br />
Bouen, <strong>och</strong> samma dag afgick en större engelsk ångare, likale<strong>de</strong>s med vinlast<br />
för Rouen.<br />
Oljeexporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna hamn bedrifves nästan uteslutan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> stora<br />
exportfirmorna i Neapel:<br />
Minasi & Arlotta,<br />
A. Auvergny & C:o,<br />
Aselmeyer Fister & C:o,<br />
Meuricoffre & C:o,<br />
P. G. Barff,<br />
s<strong>om</strong> alla hafva af<strong>de</strong>lningskontor <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s.<br />
På Neapels börs sked<strong>de</strong>, isynnerhet förr, men fortsattes äfven nu, en storartad<br />
spekulation i olivoljeprisernas stigan<strong>de</strong> <strong>och</strong> fallan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> göras stora affärer<br />
på framtida leverans med s. k. »warrants», s<strong>om</strong> byta <strong>om</strong> egare mångfaldiga<br />
gånger före leveransti<strong>de</strong>n.<br />
En ton olivolja = 1,060 kilos = 252 imperial gallons.<br />
En salma d:o = 147 d:o = 35 d:o d:o.<br />
Olivoljan, användbar till lysämne <strong>och</strong> s<strong>om</strong> skeppas till Byssland för bruk<br />
i kyrkorna, betalas vanligen med 2 lire per salma högre än <strong>de</strong>n icke brännbara,<br />
s<strong>om</strong> hufvudsakligen sän<strong>de</strong>s till England för bruk till maskiner.<br />
De förnämsta vinexportörerna i Gallipoli äro:<br />
Lemarchand, Picaut & C:o (hufvudkontor i Barletta),<br />
Francesco Boari,<br />
Augusto Bastien.<br />
För Karlshamns Spritförädlings-Aktiebolag är ännu ingen platsagent antagen,<br />
men ha<strong>de</strong> jag tillfälle un<strong>de</strong>r min <strong>de</strong>rvaro föranstalta <strong>om</strong> afsättning af <strong>de</strong>ss sprit<br />
till åtskilliga vinexportörer.<br />
Hittills har <strong>de</strong>n österrikiska <strong>och</strong> ungerska spriten varit nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
importerad till inblandning uti <strong>de</strong>t för export afsedda vinet, för höjan<strong>de</strong>t af<br />
<strong>de</strong>ss alkoholsstyrka, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t fordras energi <strong>och</strong> intresse för att kunna förmå<br />
exportörerna att byta <strong>om</strong> <strong>och</strong> profva <strong>de</strong>n nya importera<strong>de</strong> svenska varan; <strong>och</strong><br />
begagnar jag mig af tillfället att framhålla hurus<strong>om</strong> en af vinexportörerna sa<strong>de</strong><br />
sig ämna profva <strong>de</strong>n svenska spriten, då han <strong>de</strong>rtill på <strong>de</strong>t enträgnaste blifvit<br />
uppmanad af kaptenen på svenska ångaren »Presto», herr Abenius, hvars af<br />
fosterlandskänsla lifva<strong>de</strong> förespråkan<strong>de</strong> sålunda möjligen bidrager till <strong>de</strong>n svenska<br />
spritens bekantgöran<strong>de</strong>.
113<br />
Af stockfisk sker en import af 40,000 kilos <strong>år</strong>ligen frän <strong>de</strong> större lagren<br />
i Neapel <strong>och</strong> Genua.<br />
Gallipoli besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga 14<br />
fartyg <strong>om</strong> 4,384 tons, mot 3 fartyg <strong>om</strong> 1,248 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
Taranto. För närvaran<strong>de</strong> måste lossnings- <strong>och</strong> lastningsoperationerna försiggå<br />
på öppna red<strong>de</strong>n, men man är betänkt på att äfven här ordna en säker<br />
hamn. Italienska regeringen har un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en gjort stora arbeten i Taranto<br />
för etableran<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s af en örlogshamn, dit större <strong>de</strong>len af Neapels<br />
flottstation skall förflyttas.<br />
Vid Taranto finnes en större sjö, s<strong>om</strong> stod i förbin<strong>de</strong>lse med hafvet me<strong>de</strong>lst<br />
tvenne grunda passager. En af <strong>de</strong>ssa passager har nu efter tvenne <strong>år</strong>s arbeten<br />
blifvit uppmuddrad <strong>och</strong> utvidgad så att <strong>de</strong> största krigsskepp beqvämt kunna<br />
ink<strong>om</strong>ma till sjön, hvilken är stor nog att kunna rymma hela italienska flottan.<br />
Storarta<strong>de</strong> arbeten försiggå för närvaran<strong>de</strong> med byggan<strong>de</strong>t af en torrdocka,<br />
s<strong>om</strong> beräknas skola blifva färdig <strong>om</strong> cirka 3 à 4 <strong>år</strong>.<br />
Vid mitt besök låg på red<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r lossning af stenkol ett norskt fartyg<br />
»Tjalf».<br />
De förnämsta oljeexportfirmorna firo:<br />
Rocca Pietro Antonio fu Giac<strong>om</strong>o (hufvudkontor i Neapel),<br />
Fratelli Corato & C:o,<br />
Fratelli Cacace fu Michele,<br />
G. B. Maglione di Girolamo.<br />
Svensk-norske vicekonsuln, herr Guglielmo Alberti, är representant i Taranto<br />
för huset Rocca, Pietro Antonio fu Giac<strong>om</strong>o. Han hoppa<strong>de</strong>s kunna bidraga<br />
till spridan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> produkter <strong>och</strong> industrialster <strong>och</strong><br />
har jag redan haft nöjet att sätta hon<strong>om</strong> i förbin<strong>de</strong>lse med exportörer i Sverige<br />
af jern, tjära <strong>och</strong> beck, hvaraf han trod<strong>de</strong> afsättning skulle kunna beredas<br />
isynnerhet då örlogsvarfvet blifvit förflyttadt till Taranto. Han åtog sig <strong>de</strong>rjemte<br />
agenturen för svensk sprit, plogar, hästskosöm, Eskilstuna-smi<strong>de</strong>n, tändstickor<br />
m. m., <strong>och</strong> gafs genast or<strong>de</strong>r <strong>om</strong> proflagers ditsändan<strong>de</strong>.<br />
Salerno. Hamnen best<strong>år</strong> af en parallelt med stran<strong>de</strong>n byggd vågbrytare<br />
med öppningar på begge sidorna, hvilket gör att vid stormigt vä<strong>de</strong>r fartygen<br />
ligga högst dåligt i skydd, emedan vågorna gå in gen<strong>om</strong> ena öppningen <strong>och</strong><br />
passera rätt öfver hamnen, <strong>de</strong>rvid försättan<strong>de</strong> <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> fartyg i en rörelse,<br />
s<strong>om</strong> ofta <strong>om</strong>öjliggör hvarje lossnings- eller lastningsoperation.<br />
Vid mitt besök låg i hamnen norska briggen »Diana», s<strong>om</strong> ditk<strong>om</strong>mit med<br />
b<strong>om</strong>ullslast <strong>från</strong> Savannah.<br />
I närheten af Salerno finnas åtskilliga stora b<strong>om</strong>ullsspinnerier <strong>och</strong> <strong>år</strong>ligen<br />
ditk<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> Savannah <strong>och</strong> Charleston 3 à 4 norska fartyg med last till <strong>de</strong>ssa<br />
fabriker.<br />
Svensk-norske vicekonsuln i Salerno är en stor importör af stenkol, <strong>de</strong>ls<br />
till Salerno, <strong>de</strong>ls till Castellammare, <strong>och</strong> föredrager städse att befrakta <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena tillhöriga fartyg. Efter att allt sedan <strong>år</strong> 1877 hafva varit vakant,<br />
återbesattes vicekonsulsbefattningen i början af <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, <strong>och</strong> besöktes Salerno<br />
redan un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhöriga 6 fartyg <strong>om</strong> 3,236 tons.<br />
Castellammare eger en god hamn <strong>och</strong> är platsen <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> skyddad af <strong>om</strong>kringliggan<strong>de</strong><br />
höga berg.<br />
Vin exporteras <strong>från</strong> Castellammare af firman A. Auvergny & C:o (hufvudkontor<br />
i Neapel).<br />
Agent antogs för försäljningen af svenska plogar <strong>och</strong> sprit äfvens<strong>om</strong> för andra<br />
till introduceran<strong>de</strong> <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s lämpliga, <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena exportera<strong>de</strong> artiklar.
114<br />
Platsens närhet till Neapel tor<strong>de</strong> vid en inträffan<strong>de</strong> vakans af vicekonsulatet<br />
göra <strong>de</strong>ss återbesättan<strong>de</strong> mindre af behofvet påkalladt, helst då <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en varit ganska ringa.<br />
Den i närheten belägna sta<strong>de</strong>n Torre <strong>de</strong>ll' Annunziata har <strong>de</strong>remot pa<br />
<strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en blifvit en ganska betydan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>splats, dit numera sker en<br />
sär<strong>de</strong>les <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> import af spanmål <strong>från</strong> Svarta Hafvet <strong>och</strong> B<strong>om</strong>bay.<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (Södra Australien) <strong>de</strong>n 15 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Clas Östberg.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 813 tons<br />
» utrikes ort » 5 » 1,934<br />
Till afgingo 3 » 953<br />
» » i barlast 4 » 2,004<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 3 norska » 1,800<br />
utrikes ort » 13 » 6,297<br />
Till afgingo 8 3,722 »<br />
» i barlast 8 4,864<br />
Trävarumarkna<strong>de</strong>n var utan lifaktighet hela <strong>år</strong>et; prisen vexla<strong>de</strong> för röda<br />
9X3 plankor mellan 4'/4 à 4'/, d. per fot; för golfbrä<strong>de</strong>r betaltes per 100<br />
löpan<strong>de</strong> fot l l /9" 8 à 9 sh., 1" 8 sh. à 8 sh. 3 d., 7 /8" 7 sh. à 7 sh. 3 d.,<br />
74" 6 sh. à 7 sh., 78" 5 sh. 3 d. à 5 sh. 6 d., '/," 4 sh. 6 d. à 5 sh. 3 d.<br />
Utförseln af hvete <strong>och</strong> mjöl uppskattas till 61,000 tons, me<strong>de</strong>lskör<strong>de</strong>n af<br />
hvete beräknas för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 3'/4 bushels per acre. Den nu pågåen<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n<br />
anses gifva minst 5 bushels per acre, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> exporten k<strong>om</strong>ma att gå<br />
upp till minst 100,000 tons. Fartyg hafva nyligen befraktats till Sydafrikanska<br />
hamnar för 22 sh. 6 d. à 25 sh. per ton <strong>om</strong> 2,240 lbs <strong>och</strong> till Europa för<br />
25 sh. à 27 sh. 6 d.<br />
R. Barr-Smith.
Karlsruhe <strong>de</strong>n 16 mars 1887.<br />
115<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
I jemförelse med <strong>år</strong> 1885 eg<strong>de</strong> en större spanmålsförsäljning rum, men<br />
prisen voro låga, så att resultatet af affärerna uppnåd<strong>de</strong> ej ett me<strong>de</strong>l<strong>år</strong>s. Af<br />
humle exportera<strong>de</strong>s ganska mycket till följd af <strong>de</strong>n felslagna skör<strong>de</strong>n i Förenta<br />
Staterna; produktionen var likväl större än konsumtionen.<br />
Stagnationen i spritindustrien har fortfarit oeh k<strong>om</strong>mer väl ej att upphöra<br />
förr än lagstiftningen blir ändrad. Maltindustrien gynna<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> en<br />
mycket stor ölkonsumtion, men prisen voro mycket låga.<br />
På penningemarkna<strong>de</strong>n var riklig tillgång på disponibelt kapital, diskonton<br />
var mellan 2 oeh 2 : /2 %, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t var ganska sv<strong>år</strong>t att placera penningar.<br />
I allmänhet taget kan man anse att <strong>år</strong>et <strong>1886</strong> utvisar tecken till förbättring,<br />
men att likväl mycket återst<strong>år</strong> att önska; naturligtvis hafva <strong>de</strong> ständiga<br />
politiska oroligheterna i sin mån inverkat på förhållan<strong>de</strong>na, <strong>och</strong> man kan<br />
ej räkna på en verklig uppbl<strong>om</strong>string förr än fre<strong>de</strong>n är fullt tryggad.<br />
I <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena oeh Ba<strong>de</strong>n inträd<strong>de</strong><br />
icke någon förändring un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Rob. Koelle.<br />
Monrovia (Liberia) <strong>de</strong>n 26 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg besökte distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Han<strong>de</strong>lsförhållan<strong>de</strong>na hafva varit mycket tryckta un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>. Ink<strong>om</strong>sterna<br />
utvisa en minskning af 35,000 doll., beroen<strong>de</strong> på att priset på v<strong>år</strong>a<br />
flesta produkter fallit i Europa <strong>och</strong> Amerika, äfvenså <strong>de</strong>rpå att <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong><br />
styrelsen icke vill bevilja utländska köpmän större förmåner.<br />
I januari månad forti<strong>de</strong>t <strong>år</strong> inför<strong>de</strong>s hit <strong>från</strong> Förenta Staterna ett fullt<br />
färdigt trähus, hvilket sattes upp på några få dagar med dörrar, fönster m. m.;<br />
<strong>de</strong>t var två våningar högt, dimensionerna voro 24X36 engelska fot, <strong>och</strong> var<br />
<strong>de</strong>t mera beqvämt än något härstä<strong>de</strong>s bygdt hus. Detta hus kosta<strong>de</strong> 1,500<br />
doll., frakten <strong>från</strong> New-York till Monrovia utgjor<strong>de</strong> 450 doll., kostna<strong>de</strong>rna för<br />
uppföran<strong>de</strong>t 150 doll., såle<strong>de</strong>s tillsammans 2,100 doll.<br />
Trävarufirmor <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge bor<strong>de</strong> kunna uppträda här i täfian<br />
med Förenta Staterna, <strong>och</strong> bor<strong>de</strong> för sådant ändamål en agent skickas hit samt<br />
en mindre last diverse trävaror. På sådant sätt kun<strong>de</strong> väg öppnas äfven för<br />
andra produkter.<br />
De s<strong>om</strong> vilja skriftvexla med konsulatet anmodas göra <strong>de</strong>t på engelska,<br />
franBka eller holländska.<br />
M. A. Aenmeij.
Innehåll: A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (sid. 114), Bilbao (sid. 53), Cagliari (sid. 81), Danzig (sid. 77),<br />
Dres<strong>de</strong>n (sid. 83), Karlsruhe (sid. 115), Leith (sid. 85), Melbourne (sid. 75), Monrovia (sid.<br />
115), Neapel (sid. 108), Pireus (sid. 77), Port of Spain (sid. 75), Smyrna (sid. 77), S:t<br />
Johns (sid. 84).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 4.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
Venedig <strong>de</strong>n 29 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> till distriktet.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 13 norska fartyg <strong>om</strong> 5,817 tons.<br />
» utrikes ort » » »13 » » » 8,18-1 »<br />
Till » afgingo » » 2 » » » 9 5 0 »<br />
» » » i barlast 24 » » » 13,051 ><br />
Hela antalet med last anlända norska fartyg utgjor<strong>de</strong> 26 <strong>om</strong> 14,001 tons,<br />
samtliga ängare.<br />
Till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mo 19 norska fartyg <strong>om</strong> 10,177 tons. De insegla<strong>de</strong><br />
bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong>, enligt kaptenernas uppgifter:<br />
ingåen<strong>de</strong>, kronor 219,064<br />
utgåen<strong>de</strong>, » 6,120<br />
tillsamman kronor. 225,184.<br />
I kustfart mellan Sicilien <strong>och</strong> öfriga hamnar i södra Italien samt Venedig<br />
<strong>och</strong> Triest gjor<strong>de</strong>s 9 resor af norska ångare, dock voro <strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>år</strong>ets början<br />
till slutet af November i österrikisk-ungerska hamnar vidhållna karantäner mot<br />
Italien till icke ringa hin<strong>de</strong>r för <strong>sjöfart</strong>en.<br />
Den norska skeppsfarten på <strong>de</strong>tta konsulsdistrikt un<strong>de</strong>r do sista fem <strong>år</strong>en<br />
utvisas af nedanståen<strong>de</strong> tabell:<br />
är 1882 ank<strong>om</strong>mo 17 fartyg <strong>om</strong> 8,219 tons, hvaraf 13 ångare <strong>om</strong> 6,953 tons<br />
» 1883 » 11 » » 4,408 » » 8 » » 3,554 »<br />
» 1884 » 15 » » 7,780 » » 13 » » 6,719 »<br />
1885 )> 29 » ) 15,453 » » 28 » » 14,833 »<br />
» <strong>1886</strong> » 26 » » 14,001 » » 26 » » 14,001 »<br />
Un<strong>de</strong>r samma tidrymd anlän<strong>de</strong> 2 svenska ångfartyg <strong>om</strong> 1,766 tons.<br />
Den norska skeppsfarten visar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ungefär samma karakter<br />
s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, kustfarten fortfor oaktadt karantäner, utgåen<strong>de</strong> frakter erhöllos<br />
sås<strong>om</strong> vanligen är fallet endast undantagsvis, <strong>och</strong> gingo <strong>de</strong> flesta fartygen<br />
häri<strong>från</strong> i barlast eller med restladdning till Triest samt, <strong>om</strong> <strong>de</strong>r ingen frakt<br />
stod att erhålla, oftast till Bari eller Sicilianska hamnar för att taga olja, frukt<br />
eller salt.<br />
Från Sverige har ingen direkt import egt rum, blott några mindre partier<br />
svenskt jern hafva hitförts <strong>från</strong> Genua, <strong>och</strong> <strong>från</strong> Göteborg via Hamburg har<br />
till Ancona införts en profsändning, c:a 2 tons jern af olika sorter <strong>och</strong> qvaliteter,<br />
men s<strong>om</strong>, enligt vicekonsulns uppgift, ännu ej gifvit anledning till direkt<br />
införsel <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>.<br />
Från Norge var <strong>de</strong>n direkta införseln större än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Med 8<br />
norska ångare <strong>och</strong> 2 danska segelfartyg inför<strong>de</strong>s till hufvudstationen, enligt<br />
uppgift, 107,590 vog stockfisk, hvaraf c:a 30,000 vog un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari<br />
<strong>1886</strong>, såle<strong>de</strong>s förra säsongen, <strong>och</strong> resten c:a 77,500 vog un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
höst- <strong>och</strong> vintersäsong. Den direkta införseln af stockfisk till Ancona var <strong>de</strong>r-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjcfart. 9
118<br />
emot ej obetydligt mindre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> eller c:a 11,630 vog mot 38,700<br />
vog <strong>år</strong> 1885, hvilket förklaras af fruktan för koleran, s<strong>om</strong> dock <strong>de</strong>nna gång<br />
lemna<strong>de</strong> provinsen Markerna nästan oberörd.<br />
Klippfiskimporten till Ancona utgjor<strong>de</strong> c:a 4,800 vog.<br />
Af <strong>de</strong>n till Venedig införda qvantitet stockfisk voro c:a 50,000 vog af<br />
1885 <strong>år</strong>s fångst.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> siffror visa <strong>de</strong>n direkta införseln af norsk stock- <strong>och</strong> klippfisk<br />
till distriktet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tre <strong>år</strong>en.<br />
År 1884 stockfisk e:a 142,000 vog; klippfisk c:a 5,000 vog,<br />
» 1885 d:o » 95,700 » d:o B 2,000 »<br />
» <strong>1886</strong> d:o » 119,220 d:o » 4,800 »<br />
I allmänhet var qvaliteten icke sär<strong>de</strong>les tillfredsställan<strong>de</strong>, dock voro Bergenssorterna<br />
bättre än öfriga, hvarför <strong>de</strong> förra äfven uppnåd<strong>de</strong> högre priser än <strong>de</strong><br />
senare, oftast mindre väl torkad fisk.<br />
I följd af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et rådan<strong>de</strong> koleraepi<strong>de</strong>mien var<br />
förbrukningen en längre tid föga liflig, <strong>och</strong> måste priserna hållas jemförelsevis<br />
låga. Priserna variera<strong>de</strong> <strong>från</strong> 82 à 84 Lire för bästa Bergensvara till 70 à<br />
75 Lire för Finmarkssorter samt 57 à 58 Lire för gammal vara, allt pr 100 kg.<br />
förtullad <strong>och</strong> med 3 à 4 % disconto.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> fasteti<strong>de</strong>n hafva utsigterna bättrats.<br />
Åtskilliga partier, såväl stock- s<strong>om</strong> klippfisk, hafva <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> tillförts härvaran<strong>de</strong><br />
markna<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Genua per jernväg, men ännu är intet bekant <strong>om</strong> qvantiteterna.<br />
Till Ancona hafva införts 5 skeppslaster engelsk klippfisk, hvilkens försäljning<br />
lärer betydligt försv<strong>år</strong>ats i följd af <strong>de</strong> låga priserna å <strong>de</strong>n norska varan.<br />
Fiskfrakterna <strong>från</strong> Norge voro för norska ångare c:a 1 à l74 Lire pr<br />
vog, för danska seglare 14 à 15 styver samt 10 %.<br />
Vid slutet af December var lagret i Venedig c:a 24,000 vog.<br />
Sås<strong>om</strong> något ovanligt kan nämnas, att <strong>från</strong> Galatz till Ancona inför<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r april, maj <strong>och</strong> juni med 3 ångare c:a 1,500 st. slagtbo«kap i ändamål<br />
att bereda saltadt kött i blecklådor, hvilket spekulanter i R<strong>om</strong>agna åtagit sig<br />
att leverera för italienska regeringen.<br />
Att Venedigs skeppsfart, <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sist förflutna <strong>år</strong>et<br />
gått betydligt tillbaka, kan ej förnekas <strong>och</strong> är ej heller att undra öfver, då<br />
man betänker att sta<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r c:a 9 måna<strong>de</strong>r af <strong>år</strong>et hemsöktes af kolera, i<br />
följd hvaraf, <strong>de</strong>ls häri<strong>från</strong> utgåen<strong>de</strong> fartyg nästan hela <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong>s sträng<br />
karantän i alla hamnar, med hvilka <strong>de</strong>nna stad st<strong>år</strong> i direkt förbin<strong>de</strong>lse, samt<br />
<strong>de</strong>ls en af <strong>de</strong> vigtigaste ink<strong>om</strong>stkällor för härvaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri,<br />
nemligen främlingarne, nästan fullständigt uteblefvo.<br />
Epi<strong>de</strong>mien var jemförelsevis ej mycket häftig, ty <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 7 januari, dà<br />
<strong>de</strong>t första fallet förek<strong>om</strong>, till <strong>de</strong>n 27 september, då <strong>de</strong>t sista yppa<strong>de</strong> sig i<br />
sta<strong>de</strong>n, insjukna<strong>de</strong> 978 <strong>och</strong> afledo 640 personer af <strong>de</strong>nna sjukd<strong>om</strong> på en befolkning<br />
af c:a 145,000. Dödligheten har sålunda uppgått till 65,20 % , <strong>och</strong><br />
på hvarje 1,000 af sta<strong>de</strong>ns innevånare har <strong>de</strong> insjukna<strong>de</strong>s antal varit 7,4 3,<br />
nästan uteslutan<strong>de</strong> tillhöran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n fattiga befolkningen.<br />
Det vore dock oriktigt att säga, <strong>de</strong>t koleraepi<strong>de</strong>mien varit <strong>de</strong>n enda<br />
orsaken till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns <strong>och</strong> industriens tillbakagåen<strong>de</strong> i Venedig, hvilket daterar<br />
sig sedan längre tid <strong>och</strong> f<strong>år</strong> tillskrifvas flera sammanträffan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls allmänna,<br />
<strong>de</strong>ls lokala ogynsamma <strong>om</strong>ständigheter sås<strong>om</strong> öfverproduktion i förening med<br />
öfverfyllnad af markna<strong>de</strong>rna i nästan alla län<strong>de</strong>r, minskad export, hvilken dock<br />
aldrig är af större bety<strong>de</strong>nhet, bristfälliga k<strong>om</strong>munikationer med öfriga norditalienska<br />
stä<strong>de</strong>r, otillräckliga ångbåtsförbin<strong>de</strong>lser med Me<strong>de</strong>lhafshamnarne o. s. v.
119<br />
Isynnerhet bristen på en egen regelbun<strong>de</strong>n ångbåtslinie anser man vara en<br />
af <strong>de</strong> förnämsta orsakerna till <strong>de</strong>n venetianska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns förfall. Förbin<strong>de</strong>lserna<br />
med Adriatiska, Me<strong>de</strong>lhafvets samt Levantens hamnar sker me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>t af italienska<br />
regeringen subventionera<strong>de</strong> bolaget »Società Generale Italiana», med<br />
Indien <strong>och</strong> Kina <strong>de</strong>ls med österrikisk-ungerska Lloyd, <strong>de</strong>ls med engelska Peninsular<br />
and Orientalbolaget, hvilket senare äfven åtnjuter subvention af italienska<br />
regeringen, men <strong>de</strong>t oaktadt icke visar tillbörligt tillmötesgåen<strong>de</strong> mot härvaran<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>stånd.<br />
Enär Venedig gen<strong>om</strong> sitt geografiska läge skulle kunna vara en ganska<br />
för<strong>de</strong>laktig export- <strong>och</strong> importhamn för mellersta Europas stora markna<strong>de</strong>r, har<br />
<strong>de</strong>t sistnämnda bolaget, för att i möjligaste mån skydda <strong>de</strong>n engelska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
mot konkurrensen <strong>från</strong> kontinenten i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med Ostindien, satt sina fraktsatser<br />
<strong>från</strong> Indien till Venedig 30 % högre än <strong>från</strong> Indien till England.<br />
För införseln af flera härvaran<strong>de</strong> stapelartiklar, sås<strong>om</strong> kaffe <strong>och</strong> hudar<br />
<strong>från</strong> Södra Amerika, måste <strong>om</strong>lastning ske.<br />
Äfven finnas här ej tillräckliga <strong>och</strong> för ändamålet fullt motsvaran<strong>de</strong> inrättningar<br />
för lossning oeh magasinering af varor. I <strong>de</strong>n nya hamnen, »Stazione<br />
Marittima», hafva flera fel begåtts vid byggan<strong>de</strong>t, lossningsbryggorna äro otillräckliga<br />
<strong>och</strong> all<strong>de</strong>les för smala, så att <strong>de</strong> lätt öfverfyllas af varor, <strong>och</strong> är kanalen<br />
<strong>de</strong>r ej nog bred, hvilket betydligt försv<strong>år</strong>ar fartygens in- <strong>och</strong> utgåen<strong>de</strong>.<br />
S<strong>om</strong> bekant göras af Italiens industriidkare sedan några <strong>år</strong> stora ansträngningar,<br />
att tillverka nästan alla slags fabrikater in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> sålunda, så<br />
vidt möjligt, frigöra sig <strong>från</strong> beroen<strong>de</strong>t af utlan<strong>de</strong>t, i hvilka Bträfvan<strong>de</strong>n <strong>de</strong><br />
kraftigt un<strong>de</strong>rstödjas af lan<strong>de</strong>ts regering <strong>och</strong> parlament.<br />
Äfven af sådana artiklar, för hvilkas tillverkning förhållan<strong>de</strong>na i Italien<br />
äro långt i<strong>från</strong> gynsamma, söker man här skapa industrier gen<strong>om</strong> särskilda<br />
skydds- <strong>och</strong> tvångsåtgär<strong>de</strong>r, monopoler etc. Bland annat in<strong>om</strong> mekaniska <strong>och</strong><br />
metallindustrierna är <strong>de</strong>tta system <strong>de</strong>lvis infördt. Af materialerna till jernvägsvagnar<br />
har hittills nära hälften tillverkats i utlan<strong>de</strong>t, men för att uppmuntra<br />
<strong>de</strong>n inhemska industrien har regeringen förpligtat jernvägsbolagen att<br />
vid submissioner å vagnar gifva <strong>de</strong> italienska fabrikanterna företrä<strong>de</strong> i alla <strong>de</strong><br />
fall, då <strong>de</strong>n utländska industrien icke erbju<strong>de</strong>r sitt arbete mer än 5 ,%' billigare<br />
med iuberäknad frakt <strong>och</strong> tull, ett vilkor, s<strong>om</strong> motsvarar en skyddstull af 12<br />
till 20 % till förmån for <strong>de</strong>n italienska jernbanmaterielindustrien. Dessut<strong>om</strong><br />
skola alla beställningar af jernvägsmateriel, s<strong>om</strong> göras i utlan<strong>de</strong>t, un<strong>de</strong>rställas<br />
regeringens pröfniDg <strong>och</strong> godkännan<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n hafva sedan några <strong>år</strong> flera nya maskinverkstä<strong>de</strong>r<br />
uppstått, hvaribland en storartad anläggning i Padua, hvilken af regering <strong>och</strong><br />
k<strong>om</strong>mun erhållit stora förmåner <strong>och</strong> privilegier beträffan<strong>de</strong> byggna<strong>de</strong>r, vattenkraft<br />
m. m. <strong>och</strong> har <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> fått tillförsäkra<strong>de</strong> <strong>år</strong>liga beställningar å minst<br />
35 lok<strong>om</strong>otiver. En tysk fabrik i Esslingen lärer vara <strong>de</strong>ri intresserad.<br />
Enär <strong>de</strong>n inländska markna<strong>de</strong>n för större jernvaror, sås<strong>om</strong> byggnads- oeh<br />
br<strong>om</strong>ateriel o. d. är temligen inskränkt, c:a 14 à 15,000 tons <strong>år</strong>ligen, hafva<br />
<strong>de</strong> italienska etablissementen sv<strong>år</strong>t att bestå i täflan med <strong>de</strong> utländska, <strong>och</strong> se<br />
<strong>de</strong> förra sig tvungna att producera i lika stor skala, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> senare, d. v. s.<br />
exportera, hvilket dock hittills hör till undantagen.<br />
Man är <strong>de</strong>rför angelägen att införseltullen å <strong>de</strong> jernsorter, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma i<br />
användning vid ofvannämnda för export bestämda fabrikater, måtte afskaffas<br />
eller åtminstone i form af drawbacks varda fabrikanten åter godtgjord vid export.<br />
För produktion af valsadt jern <strong>och</strong> stål äro förhållan<strong>de</strong>na här i lan<strong>de</strong>t,<br />
s<strong>om</strong> bekant, vida mindre gynsamma an i England. Tyskland etc. För att fram-
120<br />
bringa en ton dylik vara, hvartill sås<strong>om</strong> råämne här mest nyttjas jernafhugg,<br />
srottami», åtgå 2 till 3'/a tons engelska stenkol, hvilka senare i en italiensk<br />
hamn kosta 15 à 16 Lire pr ton mer än i England <strong>och</strong> 10 à 12 Lire mer<br />
än i Tysklaod, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>iner sålunda en ton i Italien produceradt valsadt jeru<br />
endast för brännmaterialet att kosta 30 till 60 Lire mer än i England, Tyskland<br />
etc. För att göra <strong>de</strong>nna industri möjlig i Italien har regeringen belagt<br />
utländskt valsadt jern <strong>och</strong> stål med en tullsats af 46 Lire pr ton, hvarigen<strong>om</strong>,<br />
inberäknad transportkostna<strong>de</strong>n <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>t italienska fabrikatet åtnjuter<br />
ett skydd af minst 55 à 60 Lire pr ton eller <strong>om</strong>kring 40 à 50 % för vanligare<br />
sorter.<br />
Enligt tillförlitliga uppgifter förbrukas i Italien, med undantag af Sicilien.<br />
160 till 180,000 tons valsadt jern, hvaraf <strong>om</strong>kring 60,000 tons införas frän<br />
utlan<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> resten tillverkas af ett 20-tal italienska jernverk, hvilka senare<br />
redan finnas i alltför stort antal, då <strong>de</strong> för att kunna arbeta med ringa utgifter<br />
måste producera i stor skala för att exportera, något s<strong>om</strong> dock ej lyckats<br />
<strong>de</strong>m. Å andra sidan k<strong>om</strong>mer Italien alltid att uti<strong>från</strong> införa <strong>om</strong>kr. 40 à 50,000<br />
tons jern af särskilda qvaliteter, vissa maskin<strong>de</strong>lar sås<strong>om</strong> lok<strong>om</strong>otivaxlar etc.,<br />
för hvilka sorter tullfrihet önskas.<br />
Den italienska pappersindustrien arbetar un<strong>de</strong>r föga gynsamma förhållan<strong>de</strong>n<br />
i följd af <strong>de</strong>n starka konkurrensen <strong>från</strong> Tyskland <strong>och</strong> Österrike samt otillräcklig<br />
tillgång på råämnen in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, trots utförseltullen på lumpor.<br />
Billigaste råämnet är mekanisk trämassa, s<strong>om</strong> mest införes <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t i<br />
form af torra kartonger. Den här producera<strong>de</strong> förek<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>remot i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
i fuktigt tillstånd <strong>och</strong> innehåller 50 à 60 % vatten; tillverkningen är jemförelsevis<br />
inskränkt.<br />
Kemisk trä- <strong>och</strong> halmmassa införes nästan endast uti<strong>från</strong> <strong>och</strong> i ringa qvantitet,<br />
till följe af <strong>de</strong>ss högre pris, oaktadt <strong>de</strong> stora för<strong>de</strong>lar <strong>de</strong>n erbju<strong>de</strong>r, synnerligast<br />
för mindre fabriker.<br />
En förhöjning i införseltullen å hvitt eller i massan färgadt papper <strong>från</strong><br />
10 till 15 Liro pr 100 kg. samt fortfaran<strong>de</strong> tullfri införsel af trä- <strong>och</strong> halmmassa,<br />
är hvad härvaran<strong>de</strong> fabrikanter önska.<br />
Skör<strong>de</strong>n af hvete, mais <strong>och</strong> ris var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> i allmänhet öfver<br />
me<strong>de</strong>lmåttan, af vin har man knappt någonsin erhållit så stor qvantitet, <strong>och</strong><br />
äfven qvaliteten var ganska god.<br />
C. V. L e x o w.
121<br />
San D<strong>om</strong>ingo <strong>de</strong>n 13 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg besökte 2 svenska <strong>om</strong> 434 tons <strong>och</strong> 4<br />
norska <strong>om</strong> 791 tons distriktet. Vär<strong>de</strong>t af införseln uppgick till 683,675 doll,<br />
<strong>och</strong> af utförseln till 733.145 doll.<br />
D. Coen.<br />
New-York <strong>de</strong>n 9 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för 1883.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 678 tons<br />
> utrikes ort ank<strong>om</strong>mo » 32 svenska » 16,130 ><br />
» > i barlast 2 > » 1,075 »<br />
Till Sverige afgingo med last 8 » » 2,975 »<br />
» utrikes ort » » 28 > > 14,650 ><br />
» afgick i barlast 1 svenskt » 1,218 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> med last 1 norskt > 1,168 »<br />
» ank<strong>om</strong>mo i barlast 12 norska » 8,598 »<br />
utrikes ort > med last 280 » > 158,897 »<br />
» » » i barlast 30 » » 22,055 »<br />
Till Norge afgingo med last 12 » » 5.637 ><br />
utrikes ort » > 256 » 160,513 »<br />
» » i> i barlast 56 « » 28,527 ><br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 314 <strong>om</strong> 176,873<br />
tons. <strong>de</strong>raf 33 svenska <strong>om</strong> 16.808 <strong>och</strong> 281 norska <strong>om</strong> 160.065 tons: antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 304 <strong>om</strong> 183,775 tons. <strong>de</strong>raf 36 svenska<br />
<strong>om</strong> 17.625 <strong>och</strong> 268 norska <strong>om</strong> 166.150 tons.<br />
Bruttofragten belöb sie for ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier til t 12,635<br />
y> i> 7> afgaae<strong>de</strong> r> >> i> i> 21,664<br />
)> si B ank<strong>om</strong>ne norske » » » 90,713<br />
i) )) J> afgaae<strong>de</strong> •> » » » 187.569<br />
Af <strong>de</strong> svenske Fartöier var et Dampskib s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> hertil med Frugt<br />
fra Messina og afgik i Ballast. Blandt <strong>de</strong> norske Fartöier var <strong>de</strong>r 9 Dampskibe,<br />
s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> 59 forskjellige Reiser hertil, næsten alle un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtuing<br />
i Frugtfart paa Cuba.<br />
Sammenlignet med Aaret 1885 aftog <strong>de</strong> svenske Fartiiicrs Antal fra 56<br />
drægtig 26.596 Tons til 35 drægtig 17.883 Tons: — af <strong>de</strong> norske Fartöier<br />
aftog Seilskibene fra 329 drægtig 203.139 Tons til 264 drægtig 161,907 Tons,<br />
me<strong>de</strong>ns Dampskibene tiltog fra 27 drægtig 11.377 Tons til 59 drægtig 23,811
122<br />
Tons. Totalantallet af norske Fartöier formindske<strong>de</strong>s med 33 Fartöier drægtig<br />
23,798 Tons.<br />
Et norskt Fartöi, paa Reise fra Maracaibo med Mahognylast til Falmouth<br />
for Ordre, indk<strong>om</strong> hertil un<strong>de</strong>r Havari og fortsatte Reisen efter 11 Dages Ophold,<br />
— et norsk Fartöi paa Reise fra Trinidad ank<strong>om</strong> hertil for Ordre og<br />
afseile<strong>de</strong> til Phila<strong>de</strong>lphia.<br />
To Fartöier af respective 878 Tons og 840 Tons Drægtighed indkjöbtes<br />
for norsk Regning for henholdsvis DoII. 8,500 og Doll. 7,500.<br />
Fra svenske Fartöier römte 42 Mand, 76 afmönstre<strong>de</strong>s og 110 paamönstre<strong>de</strong>s.<br />
Fra norske Fartöier römte 464 Mand, 468 afmönstre<strong>de</strong>s og 910 paatnönstre<strong>de</strong>s.<br />
De Forene<strong>de</strong> Staters Lov af d. 26 Juni 1884, forby<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Hyreforskud<br />
til andre end en Sömands Hustru, Mo<strong>de</strong>r eller an<strong>de</strong>n Slægtning var<br />
et unyttigt Experiment; Söfolkene römte s<strong>om</strong> tidligere og Boardiugmestrene<br />
tiltvang sig Hyreforskud tiltrods for Loven u<strong>de</strong>n nogensin<strong>de</strong> at blive draget til<br />
Ansvar <strong>de</strong>rfor — og da <strong>de</strong>t nu ifölge Lov af 20 Juni <strong>1886</strong> atter er tilladt<br />
at give Hyreforskud til Dækkelse af Gjæld for Kost, Logi og Klæ<strong>de</strong>r, til Belöb<br />
af 10 Doll, pr Maaned for saa mange Maane<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Reisen kan antage at ville<br />
vare, er man atter k<strong>om</strong>met tilbage un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> gamle for Römningsuvesenet saa<br />
gunstige Forhold. Paa Hospitalet indlag<strong>de</strong>s fra svenske Skibe 20 Mand, hvoraf<br />
1 hjemsendtes s<strong>om</strong> Passager, 18 udskreves helbre<strong>de</strong><strong>de</strong> og 1 var gjenliggen<strong>de</strong><br />
ved Aarets Slut. Fra norske Fartöier indlag<strong>de</strong>s 171 Mand, hvoraf 1 dö<strong>de</strong>, 7<br />
hjemsendtes, 160 udskreves helbre<strong>de</strong><strong>de</strong> og 3 gjenlaa ved Aarets Slut. 3 Skippere<br />
og 5 Mand (alle norske) rapportere<strong>de</strong>s at være död paa Reise hertil; 2<br />
norske Skippere faldt overbord og drukne<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Ophol<strong>de</strong>t i New-York.<br />
Fra forliste svenske Fartöier ank<strong>om</strong> hertil ialt 48 Mand, hvoraf 6 Skippere,<br />
8 Styrmænd og 2 Sömænd hjemsendtes. Fra forliste norske Fartöier<br />
ank<strong>om</strong> 143 Mand, hvoraf hjemsendtes 12 Skippere, 13 Styrmænd og 7 S<strong>om</strong>ænd;<br />
<strong>de</strong> övrige forskaffe<strong>de</strong>s Hyre.<br />
Opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb hjemsendtes til Belöb Kr. 22,745.4 5 for norsk og<br />
Kr. 9,415.21 for svensk Regning.<br />
For <strong>de</strong>n norske S<strong>om</strong>andsmissious Kirke i Brooklyn modtoges fra Skibsförere<br />
Bidrag til Belöb Doll. 243.65.<br />
Fölgeu<strong>de</strong> Tabel vil give en Oversigt over Skibsfarten paa New-York i<br />
Aaret 18S6 og næstforegaaendo Aar.<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra fremme<strong>de</strong> Havne:<br />
Flag Dampsk. Skibe Bark Brig Skon:t Total<br />
Storbritannien 1,350 179 431 154 618 2,732<br />
Forene<strong>de</strong> Stater 241 120 263 249 834 1.707<br />
Tydskland 231 77 122 18 1 449<br />
Norge 59 24 220 20 — 323<br />
Italien 22 4 170 17 — 213<br />
Spanien 86 — 20 12 2 120<br />
Frankrige 90 — 2 — — 92<br />
Belgien 83 — — — — 88<br />
Österrige — 2 60 2 — 64<br />
Holland 45 3 6 5 — 59<br />
Danmark 34 — 7 7 — 48<br />
Sverige 1 1 27 6 — 35<br />
Portugal 2 — IS 7 — 27<br />
Rusland — 2 1 — 8<br />
Mexico — — 1 2 3 6
123<br />
Costa Rica — — — 3 — 3<br />
D<strong>om</strong>ingo — — — 2 — 2<br />
Argent. Repbl — — — 1 — 1<br />
Total i <strong>1886</strong> 2,247 412 1,355 505 1,458 5,977<br />
» » 1885 2,088 385 1,470 546 1,419 5,908<br />
» » 1884 2,187 396 1,591 627 1,344 6,095<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra Forene<strong>de</strong> Staters Havne:<br />
Danipsk. Skibe Bark Brig Skon:t Total<br />
1,796 17 85 74 13,569 15,541<br />
Total i 1885 — — — — — 14,366<br />
» »1884 _ 11,900<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t. Petroleumfragterne aabne<strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse meget<br />
flaut, men forbedre<strong>de</strong>s henimod Midten af Januar, da <strong>de</strong>r indtraadte en livligere<br />
Efterspørgsel efter Fartöier for öieblikkelig Lastning, og holdt sig temmelig<br />
uforandre<strong>de</strong> til i April Maaned, da et överflödigt Antal Skibe i Havn i<br />
Forbin<strong>de</strong>lse med Indskrænkning i Olie-Exporten bevirke<strong>de</strong> noget lavere Rater.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>t stadig i Overflod tilste<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Skibsrum vedvare<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>t<br />
flaut til henimod Begyn<strong>de</strong>lsen af Juli, da livligore Export og Eftersporgsel<br />
efter Skibe »to arrive» atter forbedre<strong>de</strong> Raterne, s<strong>om</strong> i October naae<strong>de</strong><br />
Höi<strong>de</strong>punktet. Fluctuationerne var dog i <strong>de</strong>t Hele taget ubety<strong>de</strong>lige i<br />
Aarets Löb, s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt viser. Af <strong>de</strong> i Petroleumstrafikken<br />
beskjæftige<strong>de</strong> Fartöier var Skib »Ralf» drægtig 1,125 Tons og Bark »Einar»<br />
drægtig 626 Tons — begge hjemmehören<strong>de</strong> i Tönsberg — indre<strong>de</strong><strong>de</strong> med Jernbehol<strong>de</strong>re<br />
for Petroleum sin bulk». — »Ralf» opgives at laste 499,300 Gallons<br />
og »Einar» 231,300 Gallons. Fragterne opgaves s<strong>om</strong> 2 s /4 Centimes og 3 Centimes<br />
pr Liter til Dieppe og Falmouth.<br />
Kornfragter for Seilskibe var kun at erhol<strong>de</strong> til spanske og portugisiske<br />
Havne hovedsagelig Lissabon, og kun 5 1 /, % af Kornexporten foregik pr Seilskib.<br />
Raterne variere<strong>de</strong> i Aarets Lob fra 10 til 11 1 /, Cents pr Bushel til<br />
Lissabon.<br />
For Stykgods til La Plataflo<strong>de</strong>n betinge<strong>de</strong>s:<br />
12 à 14 Cents pr Kubikfod til Buenos Ayres<br />
10 i 14 > > » Montevi<strong>de</strong>o<br />
13 à 14 1/2 » » > Rosario<br />
Dampskibsfragterne paa Baracoa, Cuba, var i <strong>1886</strong> 10 à 15 % lavere<br />
end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, hvilket hav<strong>de</strong> sin Grund <strong>de</strong>ri, at flere af vore<br />
Dampskibe udbö<strong>de</strong>s samtidig gjennem 4 a 5 forskjellige Fragtagenter, <strong>de</strong>els til<br />
Skibsmæglerne her paa Ste<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>ls til Befragterne, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rved fik Indtryk<br />
af at vore Re<strong>de</strong>re önske<strong>de</strong> til enhver Pris at slutte <strong>de</strong>res Skibe for Frugtfarten<br />
og selvfölgelig benytte<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>raf for at nedby<strong>de</strong> Fragterne. Disse rangere<strong>de</strong><br />
fra £ 390 à 430 pr Maaned med Kul og Havneafgifter betalte af Befragteren.<br />
Af <strong>de</strong> 9 Dampskibe, s<strong>om</strong> vare engagere<strong>de</strong> her i Saisonen <strong>1886</strong>,<br />
blev et ved Contractens Udlob sluttet for Qvægtransport mellem Aspinwall og<br />
Carthagena, i hvilken Fart <strong>de</strong>t vedbliver til <strong>de</strong>t i Marts d. A. atter begyn<strong>de</strong>r<br />
i Farten paa Baracoa; et an<strong>de</strong>t gjor<strong>de</strong> 2 Reiser til Central-Amerika med Stykgods<br />
og retour med Frugt og et tredie befragte<strong>de</strong>s med Stykgods til forskjellige<br />
vestindiske Havne og tilbage med Frugt, hvorefter <strong>de</strong>t slutte<strong>de</strong>s for et<br />
Aar a circa £. 380 pr Maaned med Kul og Havneafgifter, at vedblive i nævnte<br />
Fart til <strong>de</strong>t atter kan begyn<strong>de</strong> at gaa paa Baracoa. De norske Dampskibe
124<br />
staa frem<strong>de</strong>les i Frugtimportörernes Gunst og bestemte paa at hol<strong>de</strong> sig u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
til norske Fartöier begyndte <strong>de</strong> tidligere end sædvanligt at un<strong>de</strong>rhandle<br />
<strong>om</strong> sådanne for <strong>de</strong>n nu k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saison. — Gjort viis ved forrige<br />
Aars Erfaring forsogte He<strong>de</strong>rne at virke sammen for Opnaaelse af hoiere Rater,<br />
hvilket imidlertid Befragterne ikke vil<strong>de</strong> ingaa paa, da <strong>de</strong> paa Grund af<br />
<strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Flauhed i Fragtmarke<strong>de</strong>t troe<strong>de</strong> at kunne betinge Fartöier à<br />
forrige Aars Rater. Denne Forventning slog heller ikke feil, og ved Midten<br />
af December var 11 Dampskibe befragte<strong>de</strong> à £ 395 til £ 490 pr Maaned<br />
for circa 4 Maane<strong>de</strong>r fra Medio Marts og forövrigt vanlige Betingelser. Da<br />
flere Fartöier antageligvis ikke vil behoves, vil <strong>de</strong>n hele Baracoaflaa<strong>de</strong>, med<br />
Undtagelse af et, en af Importörerne tillhören<strong>de</strong> Dampskibe, iaar k<strong>om</strong>me til<br />
at bestaa af blot norske Fartöier.
Tabel over Petroleumfragterne i Aaret <strong>1886</strong>.<br />
125
126
127<br />
Han<strong>de</strong>lsrörelsen. Det forlöbne Aar ansees at have afgivet et i <strong>de</strong>t Hele<br />
taget heldigt Resultat; rigtignok svare<strong>de</strong> ikke <strong>de</strong>t förste Halvaar til <strong>de</strong> noget<br />
overdrevne Forhaabninger, s<strong>om</strong> man ved <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aarsskifte stille<strong>de</strong> sig<br />
i Udsigt, da <strong>de</strong> mangfoldige Arbei<strong>de</strong>rurolighe<strong>de</strong>r ogsaa <strong>de</strong> vestlige Jernbaner<br />
og lave Priser for <strong>de</strong> större Udförselsproducter greb forstyrren<strong>de</strong> ind i <strong>de</strong><br />
gjorte Beregninger; — men i <strong>de</strong> sidste 6 Maane<strong>de</strong>r indtraadte en Forandring<br />
for <strong>de</strong>t Bedre. Arbei<strong>de</strong>rurolighe<strong>de</strong>rne i Vesten ophörte for en stor Deel, Udforselen<br />
af Lan<strong>de</strong>ts Producter, især Hve<strong>de</strong>, tiltog, Agerbruget fandtes at ville<br />
afkaste en rig Grö<strong>de</strong>, Omsætningen af <strong>de</strong> forskjellige Han<strong>de</strong>lsartikler oplive<strong>de</strong>s<br />
bety<strong>de</strong>ligt, Jernbanetrafikken forbedre<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rved og flere Jernbaneforetagen<strong>de</strong>r<br />
paabegyndtes, hvilket Alt bidrog til et almin<strong>de</strong>ligt Opsving i alle Forretningsgrene.<br />
At Forretningslivet hviler paa en sun<strong>de</strong>re Basis end i <strong>de</strong>n nærmeste<br />
Fortid fremgaar ogsaa <strong>de</strong>raf, at af 136,568 Han<strong>de</strong>lshuse i New-York Stat fallere<strong>de</strong><br />
i <strong>1886</strong> kun 1,149 med Doll. 22,650,000 Passiva, hvoraf 528 med Doll.<br />
16,577,000 fal<strong>de</strong>r paa Byen New-york og Brooklyn — mod 1,183 med Doll.<br />
27,900,000 Passiva i 1885, hvoraf 677 med Doll. 19,877,000 Passiva paa<br />
Byen New-York og Brooklyn.<br />
Med Undtagelse af nogle faa Dage i Juni, da Renten steg til 7 % pr<br />
Annum, var Penge at faa tillaans for l 1 /, à 2 % lige til i August Maaned,<br />
da en ualmin<strong>de</strong>lig Activitet i alle Forretningsbrancher gjor<strong>de</strong> sin Indfly<strong>de</strong>lse<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> paa Pengemarke<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>t Parti af Aetiespeculanterne, for hvilket<br />
en Reduction i Værdierne var af Interesse, benytte<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne Leilighed til at<br />
drive Renten op til 20 % pr Annum i Haab <strong>om</strong> <strong>de</strong>rved at forcere Modpartiet<br />
til at sælge. Den faldt dog strax igjen til 7 à 9 % og i September til 5 à<br />
6 %^ hvilken Rate vedvare<strong>de</strong> til Midten af December, da nævnte Speculanter<br />
atter fandt Anledning til at manipulere Marke<strong>de</strong>t, saa at Renten steg til 4 à<br />
10 % pr Annum — l 1 /, % P r Dag. Efter faa Dages Forlob faldt <strong>de</strong>n imidlertid<br />
atter til 5 à 6 %.<br />
Ifölge New-York Clearings-House' Opgave hav<strong>de</strong> samtlige New-Yorks Banker<br />
d. 31 December u<strong>de</strong>staaen<strong>de</strong> i Laan og discontere<strong>de</strong> Vexler Doll. 343,687,500.<br />
Vexel-Coursen var i <strong>de</strong>t förste Halvaar temmelig höi, grun<strong>de</strong>t paa at. Værdien<br />
af Vareindforselen bety<strong>de</strong>lig oversteg Udforselen, hvilket ogsaa bevirke<strong>de</strong><br />
Udförsel af Guld til et betydligt Belöb; — i <strong>de</strong> sidste 6 Maane<strong>de</strong>r oversteg<br />
<strong>de</strong>rimod Udforselen Indforselen og store Indkjöb af amerikanske Obligationer<br />
for fremmed Regning virke<strong>de</strong> ogsaa trykken<strong>de</strong> paa Vexelcoursen, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfor i<br />
<strong>de</strong> sidste Maane<strong>de</strong>r og især ved Aarets Slutning stod meget lavt.<br />
Coursnoteringerne for £ Stg var for<br />
60 Dages Sigt Sigt<br />
Januar til Mai — Doll. 4.86 à 4.88 4.88 7» a 4.uo7,<br />
Juni > 4.87 1 /, i 4.89 4.89'/, à 4.90<br />
Juli » 4.85 à 4.88 V, 4.87 à —<br />
x\ugust » 4.8 17, 4.8 5 7, 4-8 4 à 4.8 7<br />
September > 4.82 à 4.83 4.85 à 4.86<br />
October » 4.81 à — 4.84 1/2 a —<br />
November » — à 4.82 — à 4.85 1 /,<br />
December » 4.80 à 4.81 1 /, 4.St à 4.85<br />
Omsætningen af Jernbaneobligationer og Actier paa New-Yorks Actie-Börs<br />
belöb sig til Værdi Doll. 6,382 1/4 Millioner; af Forene<strong>de</strong> Staters Obligationer<br />
<strong>om</strong>sattes Doll. 15 V, Mill, og af New-York Stats Doll. 7 1 /, Mill. Grun<strong>de</strong>t<br />
paa <strong>de</strong> politiske Forviklinger i Europa rette<strong>de</strong> mange europæiske Capitalister<br />
<strong>de</strong>res Opmærks<strong>om</strong>hed paa <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater for betryggen<strong>de</strong> Anbringelse af
128<br />
<strong>de</strong>res Capitaler og remittere<strong>de</strong>s store Summer hertil for Indkjöb af Jernbaneactier<br />
og andre Værdipapirer. Marke<strong>de</strong>t led i Aarets Löb ikke af <strong>de</strong> volds<strong>om</strong>me<br />
Fluctuationer s<strong>om</strong> almin<strong>de</strong>ligvis karakteriserer <strong>de</strong>t; <strong>de</strong> mange Striker<br />
paa <strong>de</strong> vestlige Jernbaner, især Striken paa Missouri—Pacific-Jernbanen, undlod<br />
selvfolgelig ikke at öve sin Indfly<strong>de</strong>lse paa Marke<strong>de</strong>t, men <strong>de</strong>nne var af<br />
mindre Bety<strong>de</strong>nhed og med Undtagelse af en kortvaren<strong>de</strong> Panik i December,<br />
da <strong>de</strong>n oven<strong>om</strong>talte Pengedyrhed drev Actieværdierne ned 10 à 15 Points paa<br />
en Dag — d. 15 December —, indtog Marke<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>t forlbbne Aar en forholdsvis<br />
jævn Holdning.<br />
Paa B<strong>om</strong>uldsbörsen <strong>om</strong>sattes i Aarets Lob 34,980,000 Baller B<strong>om</strong>ull mod<br />
23 1 /, Million i 1885.<br />
Indforselen belbb sig til Doll. 472,080,739, hvoraf Doll. 39,000,000<br />
Specie og Doll. 134,846,667 toldfrie Varer, mod Doll. 401,240,000, hvoraf<br />
Doll. 17,700,000 Specie og Doll. 119,397,000 toldfrie Varer i 1885.<br />
Udforselen angives til Do!l. 368,195,950, hvoraf Doll. 50,024,000 Specie,<br />
mod Doll. 355,460,000, hvoraf Doll. 27,010,640 Specie i 1885.<br />
Toldintra<strong>de</strong>rne belob sig til Doll. 139,078,000 mod Doll. 127,239,000<br />
i 1885.<br />
De vigtigste Indförselsartikler vare:<br />
Sukker til Værdi af Doll. 50,126,000<br />
Kaffe » 34,702,000<br />
Metaller:<br />
Stangjern til Værdi af Doll. 1,851,000<br />
»Pigs-jern » 1,079,000<br />
Pla<strong>de</strong>jern » 290,360<br />
Staal » 4,120,000<br />
Tin og Tinpla<strong>de</strong>r.. » 13,920,000<br />
Andre Metaller » 985,640 Doll. 22,246,000<br />
Hu<strong>de</strong>r » 19,455,000<br />
Læ<strong>de</strong>r og tilberedte Skind > 4,843,000<br />
Peltsværk » 5,362,000<br />
Gummi » 12,817,000<br />
The » 11,698,000<br />
Papir-Raastof » 8,167,000<br />
Uld » 7,700,000<br />
Tobak » 6,212,000<br />
Vine og Spirituöse.. » 8,455,000<br />
Frugter » 14,358,000<br />
Manufacturvarer » 115,455,000<br />
hvoraf fra <strong>de</strong> Porene<strong>de</strong> Biger:<br />
Jern til Værdi af... Doll. 1,062,265 mod Doll. 1,032,590 i 1885<br />
Staal Ingots » 10,955 » » 56,050 »<br />
» Pla<strong>de</strong>r » 48 » » — »<br />
Træmasse 171,017 » » 93,900 »<br />
Stokfisk » 6,161 » > 8,827 »<br />
Sild » 12,213 > » 17,820 »<br />
Röge<strong>de</strong> Sardineri Olie > 7,859 » » 5,175 »<br />
Medicintran » 38,784 > » 43,698 »<br />
Tændstikker » 19,224 » > 22,076 »<br />
Skind » 22,408 » » 12,846 »
129<br />
Peltsværk til Værdi af Doll. 1,090 mod Doll. 978 i 1885<br />
Maskineri » 1,890 » » 2,852 ><br />
Flasker » 2,204 » » 1,920 »<br />
Boger » 1,201 » » 1,470 »<br />
Spirituosa » 821 » » 1,236 »<br />
Ost » 1,362 » » 734 »<br />
Papir » 4,499 » » 184 »<br />
Andre Artikler » 3,567 > » 4,130 »<br />
De vigtigste Udforselsartikler vare:<br />
Hve<strong>de</strong> 31,826,000 Bushels<br />
Mais 22,091,000 »<br />
Havre 710,290 »<br />
Kug 216,000 »<br />
Byg 90,000<br />
Hve<strong>de</strong>mel 4,360,000 Tdr<br />
B<strong>om</strong>uld 948,900 Baller<br />
Petroleum 390,726,000 Gallons<br />
Harpix 170,730 Fouatager<br />
Smult 264,485,000 Pund<br />
Skinke og Oxekjöd etc 283,179,000 »<br />
Smör 12,200,000 »<br />
Ost 77,300,000 »<br />
Talg 25,375,000 »<br />
Lard-olie 716,793 Gallons<br />
Tobak, raa 196,800 Kolli<br />
» tilvirket 8,836,000 Pund<br />
Hvalben 193,400 »<br />
Heraf opgives at være indfort til:<br />
Sverige til Værdi af Doll. 1,276,000<br />
Norge » 1,261,000<br />
Storbritannien og Irland » 154,858,000<br />
Tydskland » 31,794,000<br />
Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne » 11,642,000<br />
Frank-rige.... » 19,395,000<br />
Spanien » 4,827,890<br />
Portugal » 3,407,000<br />
Italien > 6,606,000<br />
Danmark » 3,126,290<br />
Belgien > 17,350,000<br />
Australien » 5,860.000<br />
Syd-Amerika » 3,900,000<br />
China » 4,663,000<br />
Japan » L117,000<br />
Ostindien » 20,360.000<br />
Cuba og Vestindien » 19,300,000<br />
Kornvarer. Agerbruget har i <strong>de</strong>t forlobne Aar givet et ganske godt Resultat.<br />
Med et blot 3,400,000 Acres större Areal un<strong>de</strong>r Hve<strong>de</strong>dyrkning end i 1885<br />
indhoste<strong>de</strong>s 100 Mill. Bush, mere af <strong>de</strong>nne Kornsort end i 1885 eller 12'/4<br />
Bush. pr Acre mod 10 1/2, Bush. Af Mais producere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rimod bety<strong>de</strong>lig mindre<br />
end i 1885, grun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>ls paa at <strong>de</strong>r var henimod 8 1 /2 Mill. Acres mindre
130<br />
un<strong>de</strong>r Dyrkning og <strong>de</strong>ls paa at Törke ö<strong>de</strong>lag<strong>de</strong> Grö<strong>de</strong>n i flere Stater. Af Havre<br />
indhöste<strong>de</strong>s 29 Bushels mindre, hvorimod <strong>de</strong>r af Byg og Kug producere<strong>de</strong>s et<br />
noget större Qvantum end i 1885.<br />
Total-Productionen anslaaes til:<br />
457,000,000 Bushels Hve<strong>de</strong> mod 357,000,000 Bushels i 1885<br />
1,665,000,000 Mais » 1,936,000,000 » »<br />
610,130,000 » Havre 639,000,000 » »<br />
hvoraf Staten New-York frembragte 11,093,000 Bushels Hve<strong>de</strong>, 22,426,000<br />
Bushels Mais og 40,233,000 Bushels Havre.<br />
De af Lan<strong>de</strong>man<strong>de</strong>n erhverve<strong>de</strong> Priser var gjennemsnitlig noget lavere for<br />
Hve<strong>de</strong>, Kug og Byg, hvorimod Mais og Havre bragte höiere Priser end i <strong>de</strong>t<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar. Der betaltes ham i<br />
Dec. <strong>1886</strong> Dec. 1885<br />
Cents<br />
Cents<br />
for Hve<strong>de</strong> gjennemsnitlig 69 pr Bushels 77 pr Bushels<br />
Mais 37 > 33 »<br />
» Havre » 60 » 58 1/2 »<br />
» Kug » 53 » 58 »<br />
» Byg » 53 56 »<br />
(Tjennemsnitsprtserne i New-York vare:<br />
N:o 2 röd Hve<strong>de</strong> N:o 2 blan<strong>de</strong>t Mais N:o 2 blan<strong>de</strong>t Havre<br />
Januar 90 15/16 à 91»/, 50 3/16 à 51 s /8 86'/,. à 36"/,,<br />
Februar 92 8 /18 à 93'/8 52'/, à 53 5/16 38 1 /,, à 387,<br />
Marts 947, à — 477,. k 48 1 /, 377, à 37 5/16<br />
April 917, à 937,. 467,. k 47 377,, à 38<br />
Mai 88716 à — 4778 à 487, 37Vs à 37 1/2<br />
Juni 847,, à 857, 457,, à 45'7l6 33 3 /4 à 34 3/16<br />
Juli 867,. à 877. 48 à 487,, 367,. à 3l7„<br />
August 867, à 887, 51 à 5l74 337, à 33 13/16<br />
September... 85 15/16 à 87 1 /l 49 l /le à 46 31'716 à 3l 3/4<br />
October 8374 à 847, 45 1/16 à — 31 M /le à 31 3/8<br />
November ... 8474 à 8578 45 74 à 46716 33 à 33 3/16<br />
December ... 89"/,, à 91 47 9/16 à 48 13 /16 347, à 34 7/I6<br />
Udforselen af Kornvarer var s<strong>om</strong> fölger:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Hve<strong>de</strong> Bush. 33,479,787 16,786,138<br />
Mais » 21,078,670 26,867,856<br />
Havre » 761,718 6,261,691<br />
Bug » 279,621 655,155<br />
Byg » 86,629 12,004<br />
Hve<strong>de</strong>mel Tdr. 3,479,676 3,696,149<br />
Maismel » 180,668 152,670<br />
Af Hve<strong>de</strong>n udförtes 50 % til Storbritannien og Irland, 17 % til Belgien<br />
og 10 % til Portugal og af Mais 60 % til Storbritannien og Irland,<br />
14 % til Tydskland og 5 % til Danmark. Til Sverige og Norge opgives at<br />
være udskibet:<br />
4,196 Bushels Hve<strong>de</strong>,<br />
356,351 » Mais og<br />
4,529 Tön<strong>de</strong>r Hve<strong>de</strong>mel.
131<br />
Totalbeholdningen af Kornvarer i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater ostenfor Kansas City,<br />
Missouri d. 31 Dec. ansloges til:<br />
62,730,000 Bush. Hve<strong>de</strong> mod 55,970,000 Bush. i 1885, samme Dato<br />
13,783^000 Mais » 10,255,000 »<br />
5,026,600 Havre » 997,000 »<br />
hvoraf paa Lager i New-York, Brooklyn ete. 10,910,000 Bushels Hve<strong>de</strong>,<br />
3,838,000 Bush. Mais og 1,225,900 Bush. Havre.<br />
Petroleum. Det i <strong>1886</strong> daglig producere<strong>de</strong> Qvantum Petroleum angaves<br />
til 68,258 Fa<strong>de</strong> mod 57,983 Fa<strong>de</strong> i 1885 og 64,784 Fa<strong>de</strong> i 1884. Totalproductioncn<br />
anslaaes til 25.914,000 Gallons mod 21,163,800 Gallons i 1885.<br />
Skjönt Priserne allere<strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse stod lavt vare <strong>de</strong> dog<br />
höiest i Januar; fra Slutningen af Januar viste <strong>de</strong> en stadig nedgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts<br />
indtil <strong>de</strong> i August Maaned naae<strong>de</strong> <strong>de</strong>t laveste Punkt i Aarets Lob. —<br />
I Aarets sidste 4 Maane<strong>de</strong>r indtraadte en Forbedring i Marke<strong>de</strong>t og i November<br />
og December avancere<strong>de</strong> Priserne s<strong>om</strong> Fölge af Börsspeculationer, <strong>de</strong>r<br />
forövrigt var af li<strong>de</strong>n Betydning sammenlignet med foregaaen<strong>de</strong> Aar. Uagtet<br />
Consumtionen in<strong>de</strong>nlands skal have været 5 % större end i 1885 og Udförselen<br />
sees at have været större end nogensin<strong>de</strong> för var dog Priserne lavere<br />
end tidligere, hvortil Aarsagen maa söges i <strong>de</strong>n stedse stigen<strong>de</strong> Concurrence<br />
med <strong>de</strong>n russiske Petroleum.<br />
Priserne vare:
132<br />
Oversigt over Udförselen af Petroleum<br />
fra New-York i Aaret <strong>1886</strong>.<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Qvantum, modsvaren<strong>de</strong> 4,992,114 Fa<strong>de</strong> og 12,379,295<br />
Kasser Petroleum, udskibe<strong>de</strong>s<br />
914,438 Fa<strong>de</strong> og 463,579 Kasser i 214 norske Skibe<br />
71,369 » » 44,634 » » 24 svenske »<br />
mod i Aaret 1885:<br />
897,177 Fa<strong>de</strong> og 805,600 Kasser i 270 norske Skibe<br />
121,267 » » 79,557 » »37 svenske »<br />
Kvæg-, Ejod- og Flæskevarer. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel vil give en <strong>de</strong>tailleret<br />
Oversigt over Udförselen af disse Artikler. Han<strong>de</strong>len med leven<strong>de</strong> Kvæg saavel<br />
for Export s<strong>om</strong> Lan<strong>de</strong>ts eget Forbrug har aftaget noget, da <strong>de</strong>t nu fin<strong>de</strong>s<br />
for<strong>de</strong>lagtigere at slagte Kvæget og forsen<strong>de</strong> Kjö<strong>de</strong>t i Refrigeratorer til <strong>de</strong> östlige<br />
Marke<strong>de</strong>r. Udförselen af ferskt Kjöd har ogsaa aftaget bety<strong>de</strong>ligt især<br />
med Hensyn til Faarekjöd, i<strong>de</strong>t England, s<strong>om</strong> modtager næsten Alt hvad <strong>de</strong>r<br />
udskibes, mere og mere bliver forsynet fra Australien og Egnene ved La Plataflo<strong>de</strong>n;<br />
paa Grund af <strong>de</strong>n stærke Concurrense med disse Lan<strong>de</strong>, har <strong>de</strong>nne Forretning<br />
i <strong>de</strong>t forlbbne Aar afgivet et meget slet Resultat.<br />
S<strong>om</strong> i sidste Aarsberetning bemærket ank<strong>om</strong>mer nu disse Varer saavels<strong>om</strong><br />
Flæskevarer med Undtagelse til<strong>de</strong>ls af Smult fra Producenterne i Vesten for<br />
direkt Udskibning via New-York. En ikke ubety<strong>de</strong>lig Qvantitet af <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r<br />
Navn af »Refined Lard» udskibe<strong>de</strong> Smult er forfalsket ved en Tilsætning af<br />
»Cotton-seed»-01ie, og skjont <strong>de</strong>t har et godt Udseen<strong>de</strong> er Qvaliteten slet; Prisen<br />
er ogsaa bety<strong>de</strong>lig lavere end for <strong>de</strong>n ægte Vare. Af <strong>de</strong>t bekjendte damprense<strong>de</strong><br />
»Wilcox»-Lard s<strong>om</strong> fabrikeres i New-York udfortes 56,430,000 Pd.<br />
Priserne for samme i <strong>1886</strong> s<strong>om</strong> fölger:<br />
Cent<br />
Januar.... 6.70 a 6.75 pr ll.<br />
Februar 6.55 à » »
133<br />
Marts 6.55 à 6.76 pr ll.<br />
April 6.45 à 6.55 »<br />
Mai 6.40 à 6.45 »<br />
Juni 6.40 à 6.75 »<br />
Juli 6.90 à 7.20 »<br />
Auguati 7.20 à 7.60 »<br />
September 6.90 à » »<br />
October 6.40 à 6.90 »<br />
November 6.50 à 6.75 »<br />
December 6.80 à 7.20 ><br />
Oversigt over Udförselen af leven<strong>de</strong> Kvæg- og Oxe-Kjöd<br />
fra New-York i Aaret <strong>1886</strong>.<br />
Oversigt over Udförselen af Flæskevarer<br />
fra New-York i Aaret <strong>1886</strong>.<br />
Hemlock Saalæ<strong>de</strong>r. Udförselen belöb sig til 1,497,735 Si<strong>de</strong>r mod 1,598,792<br />
i 1885. Priserne har s<strong>om</strong> sædvanlig holdt sig temmelig uforandre<strong>de</strong> i Aarets<br />
Löb, men stod noget lavere ved Aarets Udgang end ved <strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong><br />
ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel viser.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 10
Oversigt over Priserne for Hemlock og Saalelæ<strong>de</strong>r i Aaret <strong>1886</strong>.<br />
134
135<br />
Sukker. S<strong>om</strong> fremgaar af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabel over Indforselen hertil, er<br />
Sukker en af New-Yorks vigtigste Indførselsartikler. Der importere<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong><br />
fra Cuba, Vestindien, Brasilien, Manila etc. 849,870 Tons Raasukker og en<br />
mindre Qvantitet (circa 11,420 Tons) ank<strong>om</strong> hertil fra Texas og Louisiana.<br />
Udforselen hertil belöb sig til circa 12,000 Tons Raasukker til Canada<br />
og 67,315 Tons raffineret Sukker, hovedsagelig til England, hvilket er noget over<br />
90 % af Total-Udförselen fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater. Grun<strong>de</strong>t paa, at <strong>de</strong>n af Regjeringen<br />
tilstaae<strong>de</strong> Tilbagebetalning af Told for Sukker, s<strong>om</strong> i raffineret Tilstand<br />
atter exporteres, -reducere<strong>de</strong>s d. l:ste November sidstle<strong>de</strong>n fra Doll. 2.8 2<br />
til Doll. 2.60 pr 100 Pund, i<strong>de</strong>t fbrstnævnte Rate var ved forbedre<strong>de</strong> Metho<strong>de</strong>r<br />
i Raffineringen si<strong>de</strong>n vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Toldforordning först traadte i Kraft<br />
bleven 1/4 Cent pr U mere end Exportörerne nu ere berettige<strong>de</strong> til — er <strong>de</strong>r<br />
Grund til at tro at Udforselen af Sukker vil her efter blive ikke ubety<strong>de</strong>ligt<br />
formindsket.<br />
For »Granulateds-Sukker, s<strong>om</strong> hovedsagelig udfores til Sverige og Norge,<br />
vare Priserne i New-York gjennemsnitlig:<br />
Cent<br />
Cent<br />
Jan<br />
Febr<br />
Marts ..<br />
April<br />
Mai<br />
-<br />
5 1/8 à 6 7, Juli<br />
67, à 6 3/16. Aug<br />
5 15/18 Sept<br />
6 1/8 Oct<br />
6 à 6 15/16 Nov<br />
67, à 6 13/16<br />
67„ à 6 3/4<br />
6 11/16 à 7 1/4.<br />
67,. à 6 7/8<br />
6 à 6 11/14<br />
Juni 6 5/8 Dec 67, à 7<br />
Jern. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel vil vise Indforselen af svensk Jern i <strong>1886</strong> i<br />
Sammenligning med <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Stangjern Tons 11,816 13,705<br />
Wire-Rods » 11,086 8,526<br />
Ingots og Billets > 255 —<br />
»Pigs-iron » 504 214<br />
Gammelt Jern » 1,674 —<br />
Total Tons 25,345 22,445<br />
Total-Indforselen til New-York viser sig saale<strong>de</strong>s at have været ikke saa<br />
ubety<strong>de</strong>ligt större end i 1885 — og <strong>de</strong>t forlöbne Aar har overhove<strong>de</strong>t udmærket<br />
sig ved en overor<strong>de</strong>ntlig stor Indförsel saavels<strong>om</strong> Production i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater af Raamaterialer for Jernindustrien.<br />
For at bekjsempe <strong>de</strong>n store Concurrence med <strong>de</strong>t tydske Staal, hvoraf Indforselen<br />
til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater stadig voxer har man dog været nödt til at<br />
reducere Priserne for svensk Jern, s<strong>om</strong> ved Aarets Slutning var gjennemgaaen<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong>trent £ 1 Br. Stg pr Ton lavere end i December 1885.<br />
Kobbertraad har i <strong>de</strong>n senere Tid mere og mere vun<strong>de</strong>t Indpas for Telegraphöiemed,<br />
grun<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>res större Le<strong>de</strong>kraft, s<strong>om</strong> gjör lettere Traad anven<strong>de</strong>lig<br />
og s<strong>om</strong> Fölge hvoraf hver Telegraphpæl kan bære et större Antal<br />
Traa<strong>de</strong>. Telegrafc<strong>om</strong>pagnierne forklare, at Kobbertraad benyttes i stedse större<br />
Maalestok ved Anlæg af nye Ledninger og at Indforselen af svenske Wire-Rods<br />
s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf maa aftage vil<strong>de</strong> synes uundgaaeligt, <strong>de</strong>t sidstledne Aars store<br />
Import synes dog ikke at give Anledning til Frygt i saa Henseen<strong>de</strong> — i<strong>de</strong>tmindste<br />
ikke for <strong>de</strong>n umid<strong>de</strong>lbare Fremtid.<br />
Productionen af amerikansk »Pigs-iron i <strong>1886</strong> anslaaes til 5,682,000 Tons,<br />
hvoraf blot 194,927 Tons (Antracit) i Staten New-York, mod 4,529,000 Tons
136<br />
i 1885. Priserne for samme vare her fra Sh. 16.50 à Sh. 21.50 pr Ton<br />
ifölge Qualitet med <strong>de</strong> höieste Noteringer i December Maaned — og antages<br />
Priserne frem<strong>de</strong>les at vil<strong>de</strong> stige. Amerikansk Stangjern variere<strong>de</strong> fra 1.80<br />
à 1.8 5 Cents pr Pand i Januar til 2 à 2.10 Cents i December Maaned.<br />
Tændstikker. Indforselen af Tændstikker og Priserne for samme var <strong>om</strong>trent<br />
s<strong>om</strong> i 1885 til i November Maaned, da <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Treasury<br />
Departement k<strong>om</strong> til <strong>de</strong>n Beslutning at ifölge Lov af 3.-die Marts 1883 skal<br />
Tændstikkeæskerne betale en Told af 100 % af <strong>de</strong>res Værdi, me<strong>de</strong>ns hidtil<br />
har betalt <strong>de</strong>n samme Told s<strong>om</strong> for selve Tændstikkerne, nemlig 35 % og <strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r Protest, i <strong>de</strong>t ifölge <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Fortolkning af Toldtariffen Æsker<br />
bur<strong>de</strong> betragtes s<strong>om</strong> Emballage og s<strong>om</strong> saadan være toldfri. Den ovennævnte<br />
Lov paa, at <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> nogen Sæk, Æske eller Emballage af hvilkens<strong>om</strong>helst Slags,<br />
er af Form eller Beskaffenhed, beregnet paa at undgaa Told, eller for nogets<strong>om</strong>helst<br />
an<strong>de</strong>t Brag end bonafi<strong>de</strong> Transport af Varen skal <strong>de</strong>n svare 100 %<br />
Told af Værdien. Da nu Sikkerhedstændstikkeæskerne ere forsyne<strong>de</strong> med et<br />
specielt prepareret Riveplan og Svovlstikkeæskerne med en Sandfla<strong>de</strong> for Stikkernes<br />
Afrivning bör Æskerne ifölge Departementets Formening ansees toldbare<br />
un<strong>de</strong>r nævnte Regulation.<br />
Denne extra Told foröger Prisen 8 Cents pr Gross og umuliggjor Indforselen<br />
hertil af vore Tændstikker, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> för hav<strong>de</strong> en haard Concurrence<br />
at bestaa med <strong>de</strong>n amerikanske Vare. Selvfölgelig er <strong>de</strong>r megen Misfornöielse<br />
blandt Importörerne over <strong>de</strong>nne nye Fortolkning af Tariffen, saameget<br />
mere s<strong>om</strong> Toldbo<strong>de</strong>n forlanger at alle i <strong>de</strong>t forlöbne Aar indförte Tændstikker,<br />
for hvilke Tol<strong>de</strong>n henstaar uafgjort, da <strong>de</strong> angaves til Fortoldning a<br />
35 % aÅ valorem un<strong>de</strong>r Protest, skal liqvi<strong>de</strong>res ifölge <strong>de</strong>nne Bestemmelse à<br />
100 % ad valorem, og da Varen i <strong>de</strong> fleste Tilfæl<strong>de</strong> er solgt med Tol<strong>de</strong>n calculeret<br />
à 35 %, <strong>de</strong>n hoieste Rate man kun<strong>de</strong> tænke sig mulig, vil Importörerne<br />
<strong>de</strong>rved li<strong>de</strong> store Tab; — <strong>de</strong> nægte <strong>de</strong>rfor ogsaa at betale <strong>de</strong>nne extra<br />
Told, i <strong>de</strong>t do foretrække at la<strong>de</strong> Retten afgjöre, hvorvidt <strong>de</strong> ere forpligte<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rtil og overhove<strong>de</strong>t hvorvidt <strong>de</strong>nne Treasury<strong>de</strong>partementets Afgjörelse er rigtig<br />
eller ei.<br />
Total-Indförselen af Tændstikker til New-York belöb sig til en Værdi af<br />
Doll. 25,725, hvoraf Doll. 19,224 fra Sverige og Norge.<br />
Priserne vare ved Aarets Slut:<br />
for Svovlstikker 38 à 45 Cents pr Gros<br />
Parafinstikker 50 k 55 » »<br />
Sikkerhedsstikker 40 à 45 » »<br />
» Amerikanske Svovlstikker<br />
»Sanford»-Mærke 35 » » 2 % Rabat<br />
» D:o »Midgets»-Mærke ... 35 » » Netto<br />
»Sanfords-Tændstikkerne k<strong>om</strong>me i Tutter og »Midgets» i meget slet fabrikere<strong>de</strong><br />
Æsker; »The Diamond Match Co», s<strong>om</strong> controllerer Fabrikationen og Salget<br />
i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, har Agenter overalt, s<strong>om</strong> foru<strong>de</strong>n at udby<strong>de</strong> disse<br />
Stikker til billigere Pris end <strong>de</strong> skandinaviske muligvis kan sælges, söge at bin<strong>de</strong><br />
Kjöberne til at forpligte sig til u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> at sælge <strong>de</strong>res Vare ved Löfte <strong>om</strong><br />
isaafald at give en extra Rabat ved Aarets Slut for hele <strong>de</strong>n i Aarets Löb<br />
kjöbte Qvantitet.<br />
Un<strong>de</strong>r disse Forhol<strong>de</strong> har <strong>de</strong>t ikke været nogen let Sag at oprethol<strong>de</strong><br />
Salget af vore Tændstikker i <strong>de</strong>tte Marked, men <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> nævnte Toldbestemmelser<br />
skal staa ved Kraft, hvilket dog er tvivls<strong>om</strong>t, vil Indforsel hertil blive<br />
en absolut Umulighed, med mindre Riveplanet u<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s fra Æskerne.
137<br />
Sild. Foru<strong>de</strong>n hvad ovenfor er anfört un<strong>de</strong>r Indförsel fra Sverige og<br />
Norge ank<strong>om</strong> hertil en ganske bety<strong>de</strong>lig Qvantitet norsk Sild — circa 10,000<br />
Tön<strong>de</strong>r — for direkt Afskibning til Vesten. Af hollandsk Sild importere<strong>de</strong>s<br />
416,360 Kagger og 2,927 Tön<strong>de</strong>r.<br />
Priserne vare i<br />
Norske Anchovies 1/2 Dunke 0.4 5 à 0.50 Cents<br />
1/4, — 0,25 à 0.30 »<br />
Norske Appetitsild, pr Kasse à 10074 Æsker — Doll. 13.00<br />
» röge<strong>de</strong> Sardiner i Olie pr Kasse à d:o.-- » 12.50<br />
For Fedsild opnaaes <strong>de</strong> höieste Priser i September ved <strong>de</strong>n nye Vares<br />
förste Ank<strong>om</strong>st; efters<strong>om</strong> Marke<strong>de</strong>t i Höstens Löb fyl<strong>de</strong>s fal<strong>de</strong>r Priserne, og i<br />
Januar Maaned er <strong>de</strong>r forholdsvis li<strong>de</strong>n Efterspörgsel. I Maane<strong>de</strong>rne Februar<br />
til April er Sild <strong>de</strong>rimod almin<strong>de</strong>ligvis i bedre Begjær, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n fra April<br />
til September er saagodts<strong>om</strong> usælgelig. For KKK Sild er her bedst Salg, men<br />
KK synes ogsaa, især i <strong>de</strong>n senere Tid, at vin<strong>de</strong> Favör.<br />
Af hermetiske Sager synes röget Sild i Olie at have en god Fremtid, i<br />
<strong>de</strong>t Varen er godt likt og Efterspörgsel for samme tiltager. Man klager til<strong>de</strong>ls<br />
over at Prisen er noget höi, skjönt <strong>de</strong>tte maaske ikke er begrun<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>n<br />
udby<strong>de</strong>s for Nærværen<strong>de</strong> af Grossisterne til samme Pris s<strong>om</strong> franske Sardiner<br />
af Annieux fréres og Pellier fréres Fabrikat, nemlig Doll. 15 à 16 pr Kasse.<br />
Stokfisk betaltes ved Aarets Slut med 5 3 /4 a 0 Cents pr Pund; Indforselen<br />
hertil har aftaget noget i Sammenligning med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, antageligvis<br />
paa Grund af en större direkt Afskibning til Chicago. Her i New-York<br />
er Salget af <strong>de</strong>nne Vare frem<strong>de</strong>les meget indskrænket.<br />
Af Medicintran indförtes i <strong>1886</strong> circa 50 % mere end i 1885 — og saalænge<br />
s<strong>om</strong> Canada er ligestillet med Norge i Tol<strong>de</strong>n er <strong>de</strong>r al Grund til at<br />
haabe at norsk Tran vil fortfaren<strong>de</strong> blive indfort i samme Qvantitet. Prisen<br />
var Doll. 20 à 25 pr Tön<strong>de</strong> ifölge Qvalitet og Indforselen belöb sig til circa<br />
2,900 Tön<strong>de</strong>r.<br />
Træmasse. Indforselen af <strong>de</strong>nne Vare bar gjort store Fremskridt i <strong>de</strong>t<br />
forlöbne Aar, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r indiörtes mere end <strong>de</strong>t dobbelte Qvantum af hvad indförtes<br />
i 1885. Værdien af <strong>de</strong>n i <strong>1886</strong> og 1885 importere<strong>de</strong> Træmasse var<br />
respective Doll. 254,077 og Doll. 129,894, hvorved bör bemærkes, at <strong>de</strong>n<br />
förstnævnte Værdi representerer en forholdsvis större Qvantitet paa Grund af<br />
<strong>de</strong> lavere Priser i <strong>1886</strong>, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> sin Aarsag i <strong>de</strong>n större Concurrence, opstaaet<br />
ved at flere Importörer mer befatte sig med Indforselen af <strong>de</strong>nne Artikkel<br />
end i 1885.
138<br />
Priserne for Træmasse vare i Aarets Löb gjennemsnitlig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Is. ED Isladning paa 1,070 Tons ank<strong>om</strong> hertil i Mai, for hvilken opnaae<strong>de</strong>s<br />
Doll. 1.7 6 pr Ton leveret fra Skibet. Fragten var Sh. 5 pr Ton og<br />
da eirca 10 % var Smaastykker og paa Grund <strong>de</strong>raf usælgelig kan Nettoudbyttet<br />
ikke have været meget for<strong>de</strong>lagtigt. Man har iaar indsamlet rigeligt<br />
for k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saisons Behov, men uafseet <strong>de</strong>tte er <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r almin<strong>de</strong>lige Forhold<br />
meget vanskeligt at disponere over fremmed Is i <strong>de</strong>tte Marked til lönnen<strong>de</strong><br />
Priser paa Grund af at Isproducenterne ved Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse fastsætter<br />
Prisen iföige <strong>de</strong>n indsamle<strong>de</strong> og fra foregaaen<strong>de</strong> Saison overliggen<strong>de</strong> Qvantitet<br />
og ikke favorisere fremmed Tilforsel, s<strong>om</strong> kan forstyrre <strong>de</strong>res Beregninger<br />
— paa samme Tid s<strong>om</strong> alle <strong>de</strong> mindre Ishandlere maa ved Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse<br />
bin<strong>de</strong> sig til Producenten for al <strong>de</strong>n Is <strong>de</strong> behöver i Saisonen, og <strong>de</strong>rfor<br />
ikke kan indla<strong>de</strong> sig paa at hente sin Forsyning fra U<strong>de</strong>nforstaaen<strong>de</strong>. De<br />
större Consumenter fabrikere nu ogssa mere og mere <strong>de</strong>n Is <strong>de</strong> forbruge. —<br />
Den iaar indsamle<strong>de</strong> Is rapporteres at være af ualmin<strong>de</strong>lig god Qvalitet og mere<br />
end tilstrækkelig for Behovet.<br />
Emigrationen. Dor ank<strong>om</strong> i Aarets Löb 321,814 Emigranter mod 291,066<br />
i 1885, af fölgen<strong>de</strong> Nationer:<br />
Sverige 21,905<br />
Norge 10,443<br />
Tydskland 73,099<br />
Storbritannien og Irland 95,950<br />
Österrige 38,129<br />
Italien 29,312<br />
Rusland 23,987<br />
Danmark 8,001<br />
Frankrige 4,998<br />
Schweiz 5,531<br />
Holland 3,323<br />
Belgien 1,704<br />
Canada 1,133<br />
Andre Lan<strong>de</strong> 4,299
139<br />
Limningerne for Arbeidsfolk og Haandværkere rapporteres af Castle Gar<strong>de</strong>ns<br />
Arbeidsbureau at have været <strong>om</strong>trent <strong>de</strong> samme s<strong>om</strong> i 1885.<br />
Gen<strong>om</strong> Consulatet indkassere<strong>de</strong>s Arvemidler til Belöb Kr. 4,725.64 for<br />
svensk og Kr. 1,679.13 for norsk Regning.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har været god.<br />
Christian Börs.<br />
Königsberg <strong>de</strong>n 15 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för 188S.)<br />
Af svenske Dampskibe ank<strong>om</strong> 69 dr. 15,372 Reg.-tons<br />
imod i 1885 92 » 22,454 »<br />
og i 1884 79 » 18,080 »
140<br />
Overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Slutning 2 Fartöier dr. 547 Tons.<br />
Af norske Dampskibe ank<strong>om</strong> 98 dr. 25,431 Eeg.-Tons<br />
imod i 1885 128 » 34,123 »<br />
og i 1884 131 36,002 ><br />
Der ank<strong>om</strong> til Pillau:<br />
i <strong>1886</strong> 1,541 Fartöier dr. 450,706 Reg.-tons<br />
imod i 1885 2,018 » » 550,972 »<br />
<strong>de</strong>raf var:<br />
i <strong>1886</strong> 976 Dampskibe dr. 394,794 Reg.-Tons<br />
imod i 1885 1,187 » » 478,227 »<br />
og i 1884 1,087 » » 430,213 »<br />
Nævnte 1.541 Fartöier vare laste<strong>de</strong> med:<br />
<strong>1886</strong> imod 1885<br />
Fartöier Reg.-Tons Fartöier Reg.-Tons<br />
Ballast og t<strong>om</strong> 196 68,692 563 149,366<br />
Diverse Stykgods 510 192,908 593 222,978<br />
Stenkul, Coaks 293 108,168 271 99,871<br />
Gibs, Kalksten, Cement, Guano 203 16,904 197 14,325<br />
Sild og Tran 148 29,482 182 33,898<br />
Petroleum, Olie, Tjære, Talg, Harpix 41 14,402 36 12,136<br />
Jern, Jernbaneskinner 10 836 23 2,398<br />
Salt 16 4,872 12 4,096<br />
Tagsten, Sten 84 7,275 110 7,388<br />
Viin, Spiritus, Frugter 25 5,281 21 3,508<br />
Kartofler, Korn, Mais 3 353 6 648<br />
For Nödhavn 12 1,534 4 357<br />
Af <strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ne Fartöier vare un<strong>de</strong>r:<br />
Tydsk Flag 864 Fartöier<br />
Norsk » 139 »<br />
Svensk » 81 »<br />
Dansk » 202 ><br />
Engelsk » 202 »<br />
Hollandsk » 43 »<br />
Russisk » 10 »<br />
Af <strong>om</strong>nævnte Fartöier vare 1,234 Fartöier i Königsberg.
141<br />
Der udgik fra Pillau:<br />
i <strong>1886</strong> 1,517 Fartöier dr. 450,761 Reg.-Tons<br />
imod i 1885 2,007 » » 551,671 »<br />
<strong>de</strong>raf var:<br />
i <strong>1886</strong> 977 Dampskibe dr. 396,303 Reg.-Tons<br />
imod i 1885 1,190 » » 479,670 »<br />
og i 1884 1,091 » > 431,784 »<br />
Nævnte 1,517 Fartöier ere afgaac<strong>de</strong> til:<br />
<strong>1886</strong> imod 1885<br />
Fartöier Reg.-Tons Fartöier Reg.-Tons<br />
Danmark 134 12,818 319 30,209<br />
Norge 81 16,339 142 29,733<br />
Sverige 98 33,470 187 34,603<br />
Preussen 335 70,945 338 76,636<br />
Schleswig-Holstein 193 23,119 259 34,573<br />
Ems, Hannover, Elbe 122 24,482 169 33,618<br />
Lubeck 49 7,796 41 5,991<br />
Storbritannien 227 128,932 269 151,062<br />
Holland 102 56,940 104 64,104<br />
Belgien 27 18,839 50 36,928<br />
Frankrig 37 14,307 54 19,535<br />
Rusland 94 34,774 65 28,166<br />
Amerika 12 7,781 10 6,513<br />
Tyrkiet 5 171 — —<br />
Kina 1 45 — —<br />
Heraf afseile<strong>de</strong> med Ballast, t<strong>om</strong> og inbragte Ladninger 205 Fartöier dr.<br />
88,897 Reg.-Tons imod 134 Fartöier dr. 63,447 Reg.-Tons i 1885.<br />
Hove<strong>de</strong>xporten söværts fra Königsberg bestod i:<br />
<strong>1886</strong> imod 1885<br />
Hve<strong>de</strong> 94,200 Tons 224,248 Tons<br />
Rug 42,272 » 130,993 »<br />
Byg 10,894 » 13,671 »<br />
Havre 25,616 » 18,061 »<br />
Erter 13,941 » 14,679 »<br />
Bönner 4,849 5> 2,691 »<br />
Vikker 10,765 » 10,368 »<br />
Linsæd 9,355 » 7,962 »<br />
Råbs, Hampefrö, Diverse 8,826 » 9,753 »<br />
Boghve<strong>de</strong> 7,816 » 1^455 »<br />
Hör 1,812 » 4,362 »<br />
Hamp, Hampegarn 12,731 5« 18,837 »<br />
Hörblaar, Hampegarn 1,875 » 2,391 »<br />
Sukker 16,902 » 6,782 »<br />
Melasse 78 » 203 ><br />
Shoddy, Uld 115 » 93 »<br />
Æggehvi<strong>de</strong>, Æggebl<strong>om</strong>me 339 » 258 »<br />
Spiritus 3,036 » 1,686 »<br />
Oliekager 1,042 » 2,297 »<br />
Kreatursbeen 423 » 116 »
142<br />
<strong>1886</strong> imod 1885<br />
Klu<strong>de</strong>, gammelt Tougverk 11,076 Tons 10,434 Tons<br />
Liin, Råbs, Terpentinolie 1,300 » 1,286 »<br />
Raa-Hu<strong>de</strong>r, Skind 357 » 22 »<br />
T<strong>om</strong>mer, Stave 29,903 Læster 33,757 Læster<br />
S<strong>om</strong> angivne Tal udvise, har Exporten, navnlig for Kornvarer, næsten<br />
kun været halv saa stor s<strong>om</strong> i 1885. Tilbu<strong>de</strong>t af Skibsrum oversteg i Regelen<br />
Behovet, og Fragterne holdt sig <strong>de</strong>rfor vedvaren<strong>de</strong> overor<strong>de</strong>ntligt lave,<br />
saa at <strong>de</strong>t ringe Udbytte adskillige Re<strong>de</strong>rier, navnlig Dampskibsre<strong>de</strong>rier, dog<br />
maaske have opnaaet, nærmest maa tilskrives <strong>de</strong>n nedsatte Assurancepræmie.
Fragtnoteringer.<br />
143
Fraginoteringer.<br />
144
145<br />
Kornberetning.<br />
Herværen<strong>de</strong> Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong> i Aaret <strong>1886</strong> opviste et meget bedröveligt Bille<strong>de</strong>.<br />
— Daarlige Ti<strong>de</strong>r ved ugunstige Konjunkturer, mindre Tilförsler og li<strong>de</strong>n<br />
Afsætning har vel oftere fun<strong>de</strong>t Sted, men en saadan total Forretningslöshed<br />
s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tte Aar har man knapt tidligere oplevet. — En væsentlig Grund herfor<br />
maa fornemmelig söges i <strong>de</strong> formindske<strong>de</strong> Tilförsler fra Rusland, da Jernbanefragterne<br />
stille<strong>de</strong> sig altfor höie til at Königsberg kun<strong>de</strong> coneurrere med<br />
Libau og O<strong>de</strong>ssa.<br />
Hve<strong>de</strong>. Den indlandske Hve<strong>de</strong>host opviste et godt Resultat saavel kvantitativ<br />
s<strong>om</strong> kvalitativ, Priserne stille<strong>de</strong> sig fölgen<strong>de</strong>: for höibunt 120 Ibs à 136<br />
M., 123 Ibs à 143 M., 127 Ibs à 148 M, rod 128—129 Ibs à 155 M., 129<br />
Ibs à 156 M., 130—137 Ibs höibunt à 148—160 M. pr 1,000 Kilogram.<br />
Bug. Tilförslerne af Rug vare i Foraaret ringe, men gestalte<strong>de</strong> sig noget<br />
bedre senere hen. I S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne skee<strong>de</strong> Salg til Sverige, Norge og<br />
Danmark, men til meget lave Noteringer. Den nye Rughöst opviste tor smuk<br />
Vare; Priserne vare for 118 Ibs à 122 M., 119 Ibs à 124 M., 120 Ibs à 125<br />
M., 123 Ibs à 128 M. pr 1,000 Kilogram.<br />
Byg. Bygtilförslerne vare efter <strong>de</strong>n nye Höst rigelig saavel fra Indlan<strong>de</strong>t<br />
s<strong>om</strong> Rusland, og udviste samme kun god, tör og tung Vare. Lönnen<strong>de</strong> Afslutninger<br />
fandt Sted til Sverige og Norge. Priserne un<strong>de</strong>rgik i Aarets Löb<br />
ikke store Forandringer; 113.5 Ibs stort indlandsk Byg betinge<strong>de</strong> efter Kvalitet<br />
fra 110—120 M., smaat 109—112 Ibs à 110—115 M., russisk Fo<strong>de</strong>rbyg<br />
à 80—82 M., bedre Sorter à 86—88 M. pr 1,000 Kilogram.<br />
Havre. Havrehösten her var ligele<strong>de</strong>s ret gunstig og Kvaliteten meget<br />
smuk; Priserne stille<strong>de</strong> sig imidlertid for höie til at kunne coneurrere med<br />
Riga og Libau. Der betaltes for indlandsk Havre à 105—112 M. efter Kvalitet,<br />
for ringere russisk à 76—80 M., for bedre Sorter à 85—95 M., for<br />
sort Havre à 78—82 M. pr 1,000 Kilogram.<br />
Erter. Forretning i Erter fandt först Sted i Begyn<strong>de</strong>lsen af October, efter<br />
at Tilförslerne fra <strong>de</strong>n nye Höst vare ank<strong>om</strong>ne; saavel Kvaliteterne s<strong>om</strong> Kvantiteterne<br />
vare tilfredsstillen<strong>de</strong> og overtraf <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aars. De förste Tilförsler<br />
betinge<strong>de</strong> forholdsvis höie Priser, men gik efterhaan<strong>de</strong>n tilbage; <strong>de</strong>r betaltes<br />
for hvi<strong>de</strong> Erter efter Kvalitet fra 145—111 M., grönne fra 148—115<br />
M., graa fra 167—122 M., Fo<strong>de</strong>rerter fra 118—102 M. pr 1,000 Kilogram.<br />
Linseed. Hösten var saavel her s<strong>om</strong> i Rusland tilfredsstillen<strong>de</strong>, og herske<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>r ret livligt Efterspørgsel efter <strong>de</strong>nne Artikel; s<strong>om</strong> Kjöbere optraadte<br />
fornemmelig England, Danmark og Norge. Priserne stille<strong>de</strong> sig for indlandsk<br />
Sæd à 190—194 M., russisk a 194—200 M., Mid<strong>de</strong>lsæd à 175—185 M.,<br />
ringere Sorter à 155 —160 M. pr 1.000 Kilogram.<br />
Boghve<strong>de</strong>. Boghve<strong>de</strong>hosten var i Rusland meget stor, og blev herværen<strong>de</strong><br />
Marked tilfort store Kvantiteter.<br />
1,000 Kilogram.<br />
Priserne stille<strong>de</strong> sig à 108—114 M. pr<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tal giver et Overblik over <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>1886</strong><br />
sammenlignet med 1885. Der ank<strong>om</strong> hertil:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
fra Rusland<br />
fra Indlan<strong>de</strong>t fra Indlan<strong>de</strong>t<br />
fra Rusland<br />
og Polen<br />
og Polen<br />
Hve<strong>de</strong> 39,774 Tons 22,631 Tons 28,112 Tons 195,371 Tons<br />
Rug 24,568 » 19,120 » 24,867 » 113,002 »<br />
Byg 11,646 » 8,297 » 5,975 > 18,183 »
146<br />
Havre 12,486 Tons 25,266 Tons 10,097 Tons 16,524 Tons<br />
Boghve<strong>de</strong> 60 » 7,491 11 » 1,847<br />
Erter 5,534 10,514 » 1,834 13,620<br />
Bönner 2,840 > 1,326 » 903 » 1,037 »<br />
Vikker 8,015 » 1,142 » 5,561 2,055 »<br />
Linsæd 1,185 » 13,236 » 1,950 » 8,000 »<br />
Sæd og Diverse ... 1,616 » 8,421 1,415 9,722 »<br />
Der afsendtes:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
landværts söværts landværts söværts<br />
Hve<strong>de</strong> 1,675 Tons 93,110 Tons 1,964 Tons 224,248 Tons<br />
Rug 5,572 » 42,272 6,598 » 130,993 »<br />
Byg... 9,890 » 10,894 11,121 » 13,671 »<br />
Havre 3,075 » 25,616 2,803 » 18,061 »<br />
Boghve<strong>de</strong> 41 7,816 35 » 1,438 »<br />
Erter 412 » 13,941 » 443 » 14,679<br />
Bönner 130 » 4,849 168 » 2,691 »<br />
Vikker 31 » 10,765 » 21 10,368 »<br />
Linsæd 1,797 » 9,355 1,578 » 7,962<br />
Sæd og Diverse ... 3,194 2,999 » 2,838 4,022 »<br />
Gjennemsnitspriserne har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar stillet sig frit <strong>om</strong>bord pr<br />
1,000 Kilogram saale<strong>de</strong>s for:<br />
Hve<strong>de</strong> Rug Byg Havre Erter<br />
Januar 142 Rmk 100 Rmk 93 Rmk 109 Rmk 140 Rmk<br />
Februar 150 » 108 » 94 » 110 » 144 »<br />
Marts 152 109 » 100 » 110 140<br />
April 152 105 » 98 » 108 » 140<br />
Mai 153 » 102 » 99 » 105 135<br />
Juni 150 » 100 94 108 » 135 »<br />
Juli 150 » 100 94 » 108 » 135<br />
August 144 98 85 » 95 135 »<br />
September 138 95 83 » 89 135<br />
October 139 96 88 91 135<br />
November 142 99 85 87 120<br />
December 151 » 96 » 85 86 120 »<br />
Beholdningerne ved Aarets Slutning udgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> imod 1885<br />
Hve<strong>de</strong> 20,400 Tons 42,500 Tons pr 1,000 Kil.<br />
Rug 9,500 » 10,700<br />
Byg 4,300 » 2,900 » ><br />
Havre 7,200 1,900<br />
Erter 3,400 » 1,700 »<br />
Bönner 1,300 900<br />
Vikker 3,900 1,500<br />
Linsæd 3,200 1,700<br />
Rapssæd 600 600<br />
Hampefrö 1,000 700 »<br />
Boghve<strong>de</strong> 1,000 500<br />
Dottersæd 1,300 600 »<br />
Klöverfrö 100 100
147<br />
Thimotheifrö 100 Tons 200 Tons pr 1,000 Kil.<br />
Hör<br />
Hörblaar<br />
800 > 1,200<br />
Hamp<br />
Hampeblaar<br />
1,000 » 2,000<br />
Oliekager 1,000 » 400<br />
Petroleum 20,000 » 15,840<br />
Sil<strong>de</strong>beretning.<br />
Importen af Sild til Königsberg belöb sig til 228,172 Tön<strong>de</strong>r imod<br />
264,160 Tön<strong>de</strong>r 1885.<br />
<strong>1886</strong> imod 1885<br />
Fra Storbritannien 124,999 Tön<strong>de</strong>r 195,930 Tön<strong>de</strong>r<br />
» Norge 95,855 » 51,730 ><br />
» Sverige 400 » 5,200 »<br />
» Holland 6,918 » 11,300 »<br />
228,172 Tön<strong>de</strong>r 264,160 Tön<strong>de</strong>r<br />
Den i Maane<strong>de</strong>rne Januar og Februar hersken<strong>de</strong> strenge Kul<strong>de</strong> udöve<strong>de</strong> en<br />
gunstig Indfly<strong>de</strong>lse paa Sil<strong>de</strong>marke<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>t viste sig me<strong>de</strong>ns disse Maane<strong>de</strong>r,<br />
men hovedsagelig i Marts, livligt Efterspørgsel for Fasteti<strong>de</strong>n til Rusland og<br />
Provindsen, og blev herværen<strong>de</strong> Lager bety<strong>de</strong>lig reduceret. Paagrund af at<br />
Sun<strong>de</strong>t var tilfrosset, u<strong>de</strong>blev Tilförslerne ganske til Slutningen af Marts; ved<br />
Skibsfartens Àabning her <strong>de</strong>n 9 April tilfortes Marke<strong>de</strong>t c:a 15,300 Tön<strong>de</strong>r<br />
norsk Sild, c:a 4,500 Tön<strong>de</strong>r skotsk Sild, tilsammen c:a 19,800 Tön<strong>de</strong>r. —<br />
Norsk Fedsild, navnlig stor Kjöbmands- og Mid<strong>de</strong>lssild, var imellem ret knap.<br />
Priserne stille<strong>de</strong> sig efter Kvalitet og Störrelse for KKK à 21—25 M., KK<br />
à 15—20 M., K à 11—14 M., M à 10—11 M. pr Tön<strong>de</strong>. — Skotsk Sild<br />
blev navnlig i crownbran<strong>de</strong>d matties og mixed stærkt oprömmet, hvorimod <strong>de</strong>r<br />
af crownbran<strong>de</strong>d full og Ihlen forblev endnu Beholdninger tilbage. Noteringerne<br />
vare for crownbran<strong>de</strong>d full à 26—20 M., crownbran<strong>de</strong>d matties og mixed<br />
à 14—17 M., crownbran<strong>de</strong>d Ihlen à 16—18 M. pr Tön<strong>de</strong>. Beholdningerne<br />
af hollandsk Sild bleve paa en li<strong>de</strong>n Rest nær i Februar og Marts tilbageskibet<br />
til Holland, da Priserne stille<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rsteds forholdsmæssig höiere end<br />
her. Tilförslerne i April, Mai, Juni vare smaa og Omsætningen <strong>de</strong>rfor indskrænket.<br />
Afsætningen til Rusland hvile<strong>de</strong> i disse Maaue<strong>de</strong>r ganske; for selve<br />
Byen og Provindsen viste <strong>de</strong>r sig en temmelig regelmæssig Konsumbegjæring,<br />
saa at Lagerne i Begyn<strong>de</strong>lsen af S<strong>om</strong>meren bleve bety<strong>de</strong>lig formindske<strong>de</strong>. Tilförslerne<br />
i nævnte Tidsrum bestod af c:a 400 Tdr Svensksild, c:a 6,770 Tdr<br />
Norsksild, c:a 1,400 Tdr ny norsk Fedsild, c:a 100 Tdr skotsk crownbran<strong>de</strong>d<br />
Ihlen, c:a 2,360 Tdr ny skotsk Shetlandssild, c:a 1,100 Tdr ny skotsk Vestkyst<br />
Mattiessild, tilsammen c:a 12,130 Tön<strong>de</strong>r. — Svensksild gammel K og<br />
KK opnaae<strong>de</strong> 47,-57, M., ny KK og KKK 77,-117, M., og bleve <strong>de</strong><br />
smaa Tilförsler oprömme<strong>de</strong> Norsksild. Marke<strong>de</strong>t var for <strong>de</strong> store Sorter temmelig<br />
uforandret og stille<strong>de</strong> Priserne sig efter Kvalitet og Störrelse for Kjöbmands<br />
à 19—24 M., smaa Kjöbmands 14—18 M., Reelmid<strong>de</strong>l 11—13 M.,<br />
Mid<strong>de</strong>lsild 9—11 M.; Reelmid<strong>de</strong>l og Mid<strong>de</strong>l blev stærkt oprömmet og stege à<br />
1—2 M. pr Tön<strong>de</strong>. Tilförslerne af frisk Fedsild bestod hovedsagelig af smaa<br />
Mærker. — Det lille Restlager af skotsk Sild blev oprömmet til Priser à 15<br />
—17 M. Af crownbran<strong>de</strong>d Ihlen forblev endnu en lille Restbeholdning, og<br />
veg Priserne for <strong>de</strong>nne Vare til 20—17 M. pr Tön<strong>de</strong>. — Den nye Fangst i<br />
Skotland begyndte atter iaar bety<strong>de</strong>lig senere og stod Udbyttet tilbage imod
148<br />
<strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> to Aar; <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> opfiske<strong>de</strong> Kvantum blev angivet til c:a<br />
675,000 Grans imod c:a 840,000 Crans i 1885 og c:a 940,000 Crans i 1884.<br />
Kvalitæterne og Sortimenterne vare i Almin<strong>de</strong>lighed bedre end i <strong>de</strong> begge sidste<br />
Aar. Kvalitæten af <strong>de</strong>n nye Shetlandssild var sær<strong>de</strong>les smuk og blev Varen<br />
meget begjæret imod höie Priser til <strong>de</strong>t vestlige Tydskland, hvorfor <strong>de</strong>r<br />
ank<strong>om</strong> mindre heraf hertil; nogle smaa Partier tidlig Shetlandsmatties betinge<strong>de</strong><br />
her 18—20 M. pr Tön<strong>de</strong>. Skotsk Vestkyst Mattiessild, hvoraf <strong>de</strong> förste<br />
Tilforsier indtraf i Slutningen af Juni, vare af fortræffelig skjön Kvalitæt;<br />
samme betinge<strong>de</strong> 50—87 M., Stornorway Matties 20—40 M. pr Tön<strong>de</strong> efter<br />
Kvalitæt og Saltning; heraf blev alt oprömmet. I Maane<strong>de</strong>rne August, September,<br />
October tilförtes Marke<strong>de</strong>t c:a 24,406 Tdr norsk Fedsild, c:a 1,897<br />
Tdr hollandsk Sild, c:a 33,788 Tdr ustemplet skotsk Sild, c:a 70,200 Tdr<br />
stemplet skotsk Sild, tilsammen 130,291 Tön<strong>de</strong>r, og var <strong>om</strong> c:a 8,000 Tdr<br />
hollandsk og c:a 38,000 Tdr skotsk Sild mindre end i <strong>de</strong> samme Maane<strong>de</strong>r<br />
forrige Aar. Priserne for Norsksild stille<strong>de</strong> sig i Begyn<strong>de</strong>lsen à 34—30 M.<br />
for KKK, à 25—24 M. for KK, à 15—12 M. for K og à 11—9 M. for<br />
M, à 8 1 /, M. för Christianssild, senere for KKK à 28—24 M., KK à 24—21<br />
M., K à 19—14 M., M à 14—11 M. pr Tön<strong>de</strong>. De större Sorter hav<strong>de</strong><br />
navnlig i Begyn<strong>de</strong>lsen ved <strong>de</strong> höie Prisfordringer kun li<strong>de</strong>n Afsætning, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong> smaa Mærker var efterspurgt og stege efterhaan<strong>de</strong>n i Priserne. Smaa Partier<br />
Brisling bleve betalt med 12 M. pr Tön<strong>de</strong>; 1885 Fedsild blev i Maane<strong>de</strong>rne<br />
August og September oprömmet til nedadgaaen<strong>de</strong> Priser nemlig for KKK<br />
à 22—16 M., KK à 15—12 M., K à 14—10 M., M à 10—8 M. pr Tön<strong>de</strong>.<br />
I skotsk Sild herske<strong>de</strong> <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte Tidsrum en livlig Forretning; herværen<strong>de</strong><br />
Handlere kjöbte store Partier i Skotland for egen Begning, navnlig crownbran<strong>de</strong>d<br />
Ihlen, da Priserne for <strong>de</strong>nne Vare sto<strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les lave, og opnaae<strong>de</strong><br />
samme en ikke ubety<strong>de</strong>lig Ctewinst efterhvert s<strong>om</strong> Noteringerne stege forme<strong>de</strong>lst<br />
<strong>de</strong>n go<strong>de</strong> Afsætning. Priserne vare for ustemplet Full i August à 34—30<br />
M.; September à 25—22 M. og i October à 27—23 M., ustemple<strong>de</strong> smaa<br />
Full i August og September à 24—20 M., ustemple<strong>de</strong> Matties efter Kvalitet<br />
à 21—16 M., T<strong>om</strong>bellies i Begyn<strong>de</strong>lsen à 12—11 M., men steg til 13—16<br />
M., stemple<strong>de</strong> og tra<strong>de</strong>mark Fulls betaltes i September med 30 M., senere<br />
efterhaan<strong>de</strong>n à 26 M. og steg i October til 30—32 M.; stemplet Matties stod<br />
i August à 20—18 M., September à 21—19 M., steg i October til 23—24<br />
M.; stemple<strong>de</strong> Mixed notere<strong>de</strong>s i Begyn<strong>de</strong>lsen af September a 20—15 1/2, M.,<br />
men steg senere til 19—20 M.; stemple<strong>de</strong> Ihlen bragte i Begyn<strong>de</strong>lsen 19—18<br />
M., gik <strong>de</strong>refter tilbage à 15 1 /, M., men steg <strong>de</strong>rpaa senere til 20 M.; stemplet<br />
Shetlandssild blev betalt efter Kvalitet o:a 2—4 Mark höiere pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Af hollandsk Sild vare Tilførslerne paafal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ringe, me<strong>de</strong>ns Fangstresultaterne<br />
vare meget go<strong>de</strong>, nemlig c:a 285,000 Tdr, imod 245,000 Tdr til <strong>de</strong>n samme<br />
Tid i foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Prima Voll blev i August for smaa Partier betalt med 33 M., Matties<br />
med 25 M., dog var Afsætningen li<strong>de</strong>n til disse Priser; senere stille<strong>de</strong> samme<br />
sig lavere, prima Voll à 25—26 M., smaa Voll à 21—22 M., Matties à 19<br />
M. og Ihlen à 18—19 Mark pr Tön<strong>de</strong>. Sil<strong>de</strong>forretningen forblev her i November<br />
god, men aftog i December. Tilforsierne vare i <strong>de</strong> tre sidste Maane<strong>de</strong>r<br />
fölgen<strong>de</strong>: 47,979 Tdr norsk Sild, 5,021 Tdr hollandsk Sild, 3,031 Tdr<br />
ustemplet skotsk Sild, 9,920 Tdr skotsk stemplet Sild, tilsammen 65,951 Tdr.<br />
Norsksild blev s<strong>om</strong> ovenanförte Tön<strong>de</strong>antal udviser meget rigeligt tilfort; <strong>de</strong><br />
store Tilforsier trykke<strong>de</strong> Priserne, samme stille<strong>de</strong> sig i November og December<br />
for KKK à 25—22 M., KK à 22—19 M., K à 18—14 M., M à 14—13 Mpr<br />
Tön<strong>de</strong>
149<br />
Af skotsk Sild blef Marke<strong>de</strong>t tilfort ubety<strong>de</strong>ligt i nævnte Maane<strong>de</strong>r. Priserne<br />
for <strong>de</strong> smaa Sorter forbleve uforandre<strong>de</strong>, Östkyst crownbran<strong>de</strong>d Matties<br />
à 24—25 M., crownbran<strong>de</strong>d Ihlen à 21—22 M., crownbran<strong>de</strong>d Mixed à 22<br />
—23 M., crownbran<strong>de</strong>d Full à 28 Mark pr Tön<strong>de</strong>. — Tilförslerne af hollandsk<br />
Sild vare ogsaa ringe i November og December Maane<strong>de</strong>r; prima Voll, Ihlen<br />
og smaa Voll opr<strong>om</strong>me<strong>de</strong>s til Priser à 23—25 M., 19 M. og 22—23 M. pr<br />
Tön<strong>de</strong>. — Alle Sil<strong>de</strong>noteringer ere angivne pr Tön<strong>de</strong> ufortol<strong>de</strong>t. Sil<strong>de</strong>beholdningerne<br />
udgjor<strong>de</strong> ved Aarets Slutning c:a 41,000 Tdr norsk Sild, 24,170 Tdr<br />
skotsk Sild, 4,000 Tdr hollandsk Sild, tilsammen 69,170 Tön<strong>de</strong>r imod 86,372<br />
Tön<strong>de</strong>r i 1885.<br />
Ifölge Beretning fra Vice Consulatet i Memel var <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>l og<br />
Skibsfart <strong>1886</strong> noget mindre i Omfang end Aaret för, <strong>de</strong>r indk<strong>om</strong> 806 Partöier<br />
dr. 181,223 Reg.-Tons mod 842 Partöier dr. 187,823 Reg.-Tons i 1885,<br />
og udgik 838 Fartöier dr. 188,473 Keg.-Tons mod 858 Partöier dr. 190,106<br />
Reg.-Tons i 1885. Fragterne holdt sig hele Aaret igjennem meget lave og<br />
vare <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n knappe, især for större Seilskibe. — Han<strong>de</strong>len med Kornvarer<br />
var meget ringe og udgjor<strong>de</strong> Omsætningen kun 2/3 af forrige Aars. Priserne<br />
til Udförsel have været:<br />
for Hve<strong>de</strong> <strong>om</strong> Vaaren M. 155, <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren M. 166, <strong>om</strong> Hösten M. 158<br />
» Rug « » 123, » » 128, B » 116<br />
» Byg (Fo<strong>de</strong>r) B » 103, » » 106, » s 97<br />
» Havre » » 118, » » 120, » » 103<br />
» Erter (Fo<strong>de</strong>r) » » 105, B » 102, » B 98<br />
alt per 1,000 Kilogram.<br />
Sil<strong>de</strong>tilförselen var <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> almin<strong>de</strong>lig og Forretningen kan betragtes<br />
s<strong>om</strong> tilfredsstillen<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r indförtes 11,688 Tdr norsk Fedsild, 346 Tdr norsk<br />
Vaarsild, 893 Tdr svensk Sild, 12,132 Tdr skotsk Sild, tilsammen 25,059<br />
Tön<strong>de</strong>r. — S<strong>om</strong> ofte ellers stille<strong>de</strong> Priserne for <strong>de</strong>n nye Fedsild sig i Förstningen<br />
höie og passe<strong>de</strong> li<strong>de</strong>t for Marke<strong>de</strong>t, men da senere Fangsten af Fedsild<br />
blev rigelig, gik Priserne efterhaau<strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lig tilbage, hvorved Afsætningen<br />
af <strong>de</strong>nne Sort befordre<strong>de</strong>s og stærk Concurrence imellem <strong>de</strong>n norske Fedsild<br />
og <strong>de</strong>n skotske Sild indtraadte.<br />
Af <strong>de</strong>n Sild s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Vinteren fanges paa <strong>de</strong>n svenske Vest- og <strong>de</strong>n norske<br />
Östkyst, har ingen Tilförsel fun<strong>de</strong>t Sted, da <strong>de</strong>nne Vare i saltet Tilstand<br />
er for maver og daarlig i Kvalitæten, og Consumen af fersk eller i Borsyre<br />
indlagt Sild her er altfor li<strong>de</strong>n til at k<strong>om</strong>me i Betragtning.<br />
I Aarets Löb stille<strong>de</strong> Priserne sig i Memel s<strong>om</strong> fölger:<br />
For norsk Fedsild: M. 23 1 /, & 20 1 /, for Kjöbmandssild, M. 21 1 /, à 14 l /a<br />
for Stormid<strong>de</strong>lsild, M. 14 à 10 for Mid<strong>de</strong>lsild, M. Il 1 /, à 8 for Smaamid<strong>de</strong>lsild<br />
efter Kvalitæt og Sortiment.<br />
For norsk Vaarsild: M. 16 à 13 1 /, for stor Vare, M. 12 1/3 à 8 for mindre<br />
Sorter.<br />
For skotsk Sild: M. 19 à 23 1 /, for crownbran<strong>de</strong>d Ihlen, M. 14 à 22 1 /,<br />
for unbran<strong>de</strong>d Matties efter Kvalitæt. — Samtlige Noteringer ere per Tön<strong>de</strong><br />
ufortol<strong>de</strong>t. — Sil<strong>de</strong>beholdningerne ved Aarets Slutning udgjor<strong>de</strong> 2,869 Tdr<br />
norsk Fedsild, 4,118 Tdr skotsk Sild, tilsammen 6,987 Tön<strong>de</strong>r imod 8,245<br />
Tön<strong>de</strong>r i 1885.<br />
Carl L. Meyer.<br />
Ber. <strong>om</strong> San<strong>de</strong>l o. Sjöfart 11
Riga <strong>de</strong>n 12 mars 1887.<br />
150<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong>, enligt ink<strong>om</strong>na<br />
uppgifter, un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> besökt hamnar in<strong>om</strong> distriktet, var följan<strong>de</strong>:<br />
I. Svenska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 13 676<br />
i barlast 8 1,086<br />
utrikes orter med last 32 8,923<br />
» » » i barlast 5 591<br />
Summa 58 11,276<br />
Afgångna till Sverige med last 11 1,615<br />
i barlast 14 2,335<br />
» utrikes orter med last 33 7,326<br />
Summa 58 11,276<br />
b) Ångfartyg.<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 70 14,588<br />
i barlast 157 37,648<br />
Norge med last 6 1,539<br />
i barlast 4 968<br />
utrikes orter med last 13 4,465<br />
i barlast 55 12,480<br />
» ryska, ut<strong>om</strong> distriktet belägna hamnar i barlast 2 501<br />
Summa 307 72,190<br />
Afgångna till Sverige med last 181 39,305<br />
i barlast 9 1,982<br />
Norge med last 55 13,750<br />
utrikes orter med last 57 15,496<br />
ryska, ut<strong>om</strong> distriktet belägna hamnar i barlast 5 1,657<br />
Summa 307 72,190<br />
Sammanlagda antalet af svenska fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> besökte distriktets<br />
hamnar, utgjor<strong>de</strong> alltså:<br />
af segelfartyg 58 <strong>om</strong> 11,276 tons<br />
» ångfartyg 307 72,190 »<br />
tillsammans 365 <strong>om</strong> 83,466 tons<br />
År 1885 utgjor<strong>de</strong> antalet 466 <strong>om</strong> 113,032 tons<br />
1884 438 103,915 »<br />
1883 » 462 104,759 »<br />
» 1882 360 » 80,687
151<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong>na svenska fartyg för<strong>de</strong>lar<br />
sig sålunda:<br />
Segelfartyg vid hufvudstationen 32 <strong>om</strong> 7,880 tons<br />
vicekonsulsstationerna 26 » 3,396 ><br />
Summa 58 <strong>om</strong> 11,276 tons<br />
Ångfartyg vid hufvudstationen 118 <strong>om</strong> 26,712 tons<br />
vicekonsulsstationerna 189 45,478<br />
Summa 307 <strong>om</strong> 72,190 tons<br />
Följan<strong>de</strong> tabell utvisar förhållan<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten.<br />
II. Norska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last ..._ 20 1,721<br />
i barlast 2 417<br />
» Sverige med last 3 224<br />
» » i barlast 2 176<br />
utrikes orter med last 101 20,796<br />
» i barlast 16 3,138<br />
rysk, ut<strong>om</strong> distriktet belägen hamn i barlast 1 321<br />
Summa 145 26,793
152<br />
Antal Tons<br />
Afgångna till Norge med last 11 957<br />
» » i barlast 2 108<br />
Sverige med last 1 56<br />
utrikes orter med last 129 25,445<br />
» » » i barlast 2 227<br />
b) Ångfartyg.<br />
Summa 145 26,793<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last 27 6,714<br />
i barlast 7 1,962<br />
Sverige i barlast 3 1,078<br />
utrikes orter med last 39 14,335<br />
» » i barlast 16 4,482<br />
ryska, ut<strong>om</strong> distriktet belägna hamnar i barlast 7 2,504<br />
Summa 99 31,075<br />
Afgångna till Norge med last 51 14,178<br />
i barlast 2 571<br />
Sverige med last 2 484<br />
utrikes orter med last 37 13,376<br />
» » i barlast 1 255<br />
ryska, ut<strong>om</strong> distriktet belägna hamnar i barlast 6 2,211<br />
Summa 99 31,075<br />
Sammanlagda antalet af norska fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> besökt distriktets<br />
hamnar utgjor<strong>de</strong> alltså:<br />
af segelfartyg 145 <strong>om</strong> 26,793 tons<br />
» ångfartyg 99 » 31,075<br />
tillsammans 244 <strong>om</strong> 57,868 tons<br />
År 1885 utgjor<strong>de</strong> antalet 288 <strong>om</strong> 73,179 tons<br />
1884 410 102,870<br />
» 1883 » » 386 94,982 »<br />
1882 339 » 77,640<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> till distriktet <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong>na norska<br />
fartyg för<strong>de</strong>lar sig sålunda:<br />
Segelfartyg vid hufvudstationen 119 <strong>om</strong> 23,061 tons<br />
» vicekonsulsstationerna 26 3,732<br />
Summa 145 <strong>om</strong> 26,793 tons<br />
Ångfartyg vid hufvudstationen 35 <strong>om</strong> 10,613 tons<br />
vicekonsulsstationerna 64 20,462 »<br />
Summa 99 <strong>om</strong> 31,075 tons
153<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar förhållan<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n norska skeppsfarten.<br />
Riga distrikt har sålunda <strong>år</strong> <strong>1886</strong> besökts af:<br />
609 svenska <strong>och</strong> norska fartyg <strong>om</strong> 141,334 tons drägtighet mot<br />
754 » » » » 186,211 » » <strong>år</strong> 1885<br />
848 » » » » 206,785 « 1884<br />
848 > » » B 199,741 > » » 1883 <strong>och</strong><br />
699 » » » » s> 158,327 « 1882<br />
I jemförelse med <strong>år</strong> 1885 företer <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Riga<br />
distrikt <strong>år</strong> <strong>1886</strong> en minskning i antal af 145 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet af<br />
44,877 tons; utvisan<strong>de</strong> <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s skeppsfart <strong>de</strong> lägsta siffror, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r något<br />
af <strong>de</strong> fem senast förflutna <strong>år</strong>en förek<strong>om</strong>mit.<br />
Den utaf svenska fartyg på distriktet intjenta bruttofrakt har enligt <strong>de</strong> af<br />
fartygsbefälhafvarne med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter utgjort:<br />
för segelfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 4,120<br />
» » utrikes orter 173.090 kr. 177,210<br />
för ångfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 73,780<br />
» Norge » 12,990<br />
» utrikes orter > 31,260 » 118.030
154<br />
hvarjemte <strong>de</strong>n betinga<strong>de</strong> bruttofrakten för häri<strong>från</strong> till Sverige<br />
afgångna svenska fartyg uppgifvits<br />
för segelfartyg till kr. 15,840<br />
B ångfartyg » 339,450 kr. 355,290<br />
eller till ett sammanlagdt belopp af kr. 650,530<br />
År 1885 uppgafs fraktbeloppet till kr. 788,130<br />
» 1884 » » 826,320<br />
1883 » » » 962,450<br />
» 1882 » » » » 690,615<br />
Den utaf norska fartyg intjenta bruttofrakt <strong>år</strong> <strong>1886</strong> åter uppgafs sålunda:<br />
för segelfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 19,625<br />
Sverige 1,475<br />
» utrikes orter 254,748 k,.. 275 848<br />
för ångfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 60,660<br />
utrikes orter » 119,445 > 180 105<br />
för segelfartyg<br />
afgångna till Norge kr. 10,680<br />
» Sverige » 630<br />
utrikes orter 314,406 325 716<br />
för ångfartyg<br />
afgångna till Norge kr. 125,130<br />
» » Sverige » 5,000<br />
» » utrikes orter 126,780 256,910<br />
eller till ett sammanlagdt belopp af kr. 1,038,579<br />
År 1885 uppgafs fraktbeloppet till kr. 1.202,490<br />
1884 » » 1,864,740<br />
1883 » 1,990,580<br />
1882 » 1,719,700<br />
De utaf <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg in<strong>om</strong> distriktet för konsulskassans<br />
räkning erlagda afgifter uppgingo <strong>år</strong> <strong>1886</strong> för<br />
Svenska fartyg Norska fartyg Tillsammans<br />
i Riga till rub. 1,149.92 rub. 1,243.99 rub. 2,393.91<br />
i Libau » 1,476.37 » 736.65 2,213.02<br />
i Pernau 24.95 » 72.84 97.79<br />
i Windau 61.22 23.07 84.29<br />
Summa rub. 2,712.46 rub. 2,076.55 rub. 4,789.01<br />
Af <strong>de</strong>ssa afgifter ha<strong>de</strong> vieekonsulerna att räkna sig till godo... » 1,197.55<br />
hvadan rub. 3,591.46<br />
ingingo till konsulskassan, mot <strong>år</strong> 1885 4,138.64<br />
1884 5,026.82<br />
» 1883 4,835.29<br />
» 1882 3,729.48
155<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en i <strong>de</strong>ss helhet <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i<br />
<strong>de</strong>nsamma tagit, hafva till <strong>de</strong> hamnar in<strong>om</strong> distriktet in<strong>om</strong> hvilka svenska <strong>och</strong><br />
norska konsulartjenstemän äro anstälda, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 <strong>från</strong> utrikes orter ank<strong>om</strong>mit<br />
2,792 fartyg <strong>om</strong> 1,050,130 tons drägtighet un<strong>de</strong>r nedannämnda flaggor,<br />
nemligen:<br />
un<strong>de</strong>r britisk flagg 548 fartyg <strong>om</strong> 355,342 tons<br />
» tysk 744 261,788 »<br />
dansk » 396 » » 162,032 »<br />
» rysk » 350 » 93,626<br />
svensk » 365 » 83,466 »<br />
» norsk 244 » 57,868 »<br />
» holländsk » 136 33,346<br />
» fransk 5 958<br />
» spansk 1 » » 946<br />
» österrikisk 1 698<br />
» italiensk 2 » 110<br />
Summa 2,792 fartyg <strong>om</strong> 1,050,130 tons<br />
mot <strong>år</strong> 1885 3,321 » » 1,255,854 »<br />
1884 3,641 1,286,829 » <strong>och</strong><br />
» » 1883 4,053 1,460,809 »<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg <strong>de</strong>ltogo sålunda i fraktfarten på <strong>de</strong>tta distrikt<br />
hvad ang<strong>år</strong> antalet med 21.81 % <strong>och</strong> i afseen<strong>de</strong> på drägtigheten med 13.46 %<br />
af samtliga hit anlända fartygs antal <strong>och</strong> drägtighet. De svenska fartygens<br />
antal <strong>och</strong> drägtighet utgjor<strong>de</strong> resp. 13.07 % <strong>och</strong> 7.95 % samt <strong>de</strong> norska fartygens<br />
resp. 8.74 % <strong>och</strong> 5.51 % af samtliga <strong>de</strong> anlända fartygens antal <strong>och</strong><br />
drägtighet.<br />
I jemförelse med förhållan<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 1885 visar <strong>sjöfart</strong>en i sin helhet på<br />
<strong>de</strong>tta distrikt en minskning i afseen<strong>de</strong> å hit ank<strong>om</strong>na fartygs antal med <strong>om</strong>kring<br />
16 proc, <strong>och</strong> med hänseen<strong>de</strong> till drägtigheten med <strong>om</strong>kring 13 proc.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo till distriktet med last <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
83 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 15,263 tons mot<br />
64 10,757 <strong>år</strong> 1885<br />
74 » » 13,428 1884<br />
80 » » 13,090 » 1883 <strong>och</strong><br />
57 » » 8,890 1882<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>1886</strong> <strong>från</strong> Sverige med last 3 norska fartyg <strong>om</strong> 224 tons.<br />
Till Sverige utklarera<strong>de</strong>s sistnämnda <strong>år</strong> med last:<br />
192 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 40,919 tons mot<br />
331 » 77,757 » <strong>år</strong> 1885<br />
297 » » » 69,194 » 1884<br />
327 » 71,573 » » 1883 <strong>och</strong><br />
217 » 47,449 1882<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>från</strong> distriktet med last till Sverige 3 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 540 tons.<br />
Hela antalet med last <strong>från</strong> såväl svenska s<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> hamnar <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjor<strong>de</strong> 134 <strong>om</strong> 30,190 tons drägtighet mot 87 fartyg<br />
<strong>om</strong> 16,731 tons <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> 124 fartyg <strong>om</strong> 26,590 tons <strong>år</strong> 1884. Antalet<br />
med last afgångna svenska fartyg åter uppgick förstnämnda <strong>år</strong> till 337
156<br />
<strong>om</strong> 77,492 tons drägtighet mot 446 fartyg <strong>om</strong> 109,877 tons fir 1885 <strong>och</strong><br />
423 fartyg <strong>om</strong> 100,426 tons àr 1884.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> har likas<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> två <strong>år</strong>en regelbun<strong>de</strong>»<br />
ångfartygsförbin<strong>de</strong>lse mellan Eiga <strong>och</strong> Stockholm un<strong>de</strong>rhållits af svenska ångfartyget<br />
Linné <strong>om</strong> 180.86 tons drägtighet, hvilket fartyg gjort 16 resor fram<br />
<strong>och</strong> tillbaka, hvarjemte un<strong>de</strong>r senaste hälften af samma <strong>år</strong> en ny regelbun<strong>de</strong>n<br />
förbin<strong>de</strong>lse öppna<strong>de</strong>s mellan Westervik <strong>och</strong> Libau med nybygda ångfartyget<br />
Rurik, hvilket fartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gjort sex dubbla resor dock tyvärr utan last<br />
vare sig till eller <strong>från</strong> Libau.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo till distriktet med last:<br />
47 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 8,435 tons mot<br />
45 » 7,263 <strong>år</strong> 1885<br />
97 » 14,070 » » 1884<br />
60 » » 9,341 » » 1883 <strong>och</strong><br />
90 12,764 1882<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>från</strong> Norge med last 6 svenska fartyg <strong>om</strong>.<br />
1,539 tons.<br />
Till Norge utklarera<strong>de</strong>s sistnämnda <strong>år</strong> med last:<br />
62 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 15,136 tons mot<br />
86 » 19,803 <strong>år</strong> 1885<br />
95 » » 17,802 1884<br />
97 » 17,287 » 1883 <strong>och</strong><br />
78 » 12,701 1882<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo <strong>år</strong> <strong>1886</strong> med last till Norge 55 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
13,750 tons.<br />
Hela antalet med last <strong>från</strong> så väl norska s<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> hamnar <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
auk<strong>om</strong>na norska fartyg utgjor<strong>de</strong> 190 fartyg <strong>om</strong> 43,790 tons drägtighet mot<br />
165 fartyg <strong>om</strong> 39,048 tons <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> 257 fartyg <strong>om</strong> 61,021 tons <strong>år</strong> 1884.<br />
Antalet med last afgångna norska fartyg åter uppgick till 231 fartyg <strong>om</strong> 54,497<br />
tons drägtighet mot 272 fartyg <strong>om</strong> 70,096 tons <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> 391 fartyg <strong>om</strong><br />
98,890 tons <strong>år</strong> 1884.<br />
Af <strong>de</strong> till distriktet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva<br />
hitförts följan<strong>de</strong> varor, nemligen:<br />
af svenska fartyg:<br />
Fiskvaror af 11 fartyg <strong>om</strong> 2,594 tons med fraktbelopp af kr. 17,040<br />
Stenkol <strong>och</strong> cokes... 4 1,073 6,080<br />
Styckegods » 17 4,336 24,410<br />
Krita, lera, qvarts<br />
<strong>och</strong> sten . 30 5,509 34,890<br />
Kalk 8 357 2,570<br />
Jern 26 5,622 35,600<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma 15 3,300 6,550<br />
Harts 2 851 20,880<br />
Färgträ 15 5,202 » 137,630<br />
Klorkalk 1 328 2,050<br />
Gödningsämnen ... 2 211 1,510<br />
Salt 1 344 1,440<br />
Spanmål 1 199 1,890<br />
Korkbark 1 264 2,700<br />
134 fartyg <strong>om</strong> 30,190 tons med fraktbelopp af kr. 295,240
samt af norska fartyg:<br />
157<br />
Fiskvaror af 63 fartyg <strong>om</strong> 10,969 tons med fraktbelopp af kr. 110,724<br />
Stenkol <strong>och</strong> cokes... » 74 16,833 » 105,019<br />
Styckegods 1 » » 227 800<br />
Krita, lera, qvarts<br />
<strong>och</strong> tegel 23 4,903 » 20,940<br />
Jern » 2 » » 1,001 » » B 5,310<br />
Harts 6 » » 2,327 B » » 57,610<br />
Färgträ 11 » 4,522 132,370<br />
Korkbark 1 1 3 5 » 1,620<br />
Gödningsämnen ...» 4 » 1,592 » » » 12,510<br />
Kopra—- » 1 339 » » 950<br />
Salt 2 » 313 2,700<br />
Olja _ » 1 369 4,500<br />
Cikorie . 1 » 260 » 900<br />
190 fartyg <strong>om</strong> 43,790 tons med fraktbelopp af kr. 455,953<br />
Från hamnar i Lifland <strong>och</strong> Kurland hafva äter utförts:<br />
med svenska fartyg:<br />
Spanmäl, målen o.<br />
<strong>om</strong>ålen med 208 fartyg <strong>om</strong> 49,385 tons med fraktbelopp af kr. 425,080<br />
Åspvirke <strong>och</strong> andra<br />
trävaror ... » 82 17,758 » 187,540<br />
Lin » 3 1,180 » 18,700<br />
Hampa 7 1,371 10,180<br />
Lin- <strong>och</strong> hampfrö 3 582 5,760<br />
Oljekakor » 6 558 » » 4,910<br />
Oljor 5 » 1,545 » » 12,000<br />
Sprit » 9 » 2,606 » 22,500<br />
Styckegods 14 B 2,507 » » 16,820<br />
337 fartyg <strong>om</strong> 77,492 tons med fraktbelopp af kr. 703,490<br />
samt med norska fartyg:<br />
Spanmål, <strong>om</strong>ålen<br />
<strong>och</strong> målen med 73 fartyg <strong>om</strong> 18,100 tons med fraktbelopp af kr. 160,160<br />
Trävaror » 79 22,403 » 244,466<br />
Lin 6 2,095 » » 26,140<br />
Hampa 32 » 4768 74,620<br />
Linfrö 4 1,463 13,770<br />
Oljekakor 24 2,846 » » 34,810<br />
Bergolja 2 » 273 » » 3,550<br />
Ben 6 794 » 9,450<br />
Styckegods 5 » 1,754 » » 15,660<br />
231 fartyg <strong>om</strong> 54,496 tons med fraktbelopp af kr. 582,626<br />
Från nedannämnda främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mo svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
med last, nemligen <strong>från</strong>:<br />
Tyskland 7 svenska <strong>och</strong> 6 norska fartyg<br />
Danmark 1 svenskt 1 norskt<br />
Storbritannien 12 svenska 108 norska »
158<br />
Holland 3 svenska <strong>och</strong> 2 norska fartyg<br />
Belgien — » » 1 norskt »<br />
Frankrike 8 » » 6 norska »<br />
Portugal 1 svenskt » 1 norskt »<br />
Italien — » » 1 » »<br />
Nordamerika <strong>och</strong> Vestindien... 13 svenska » 14 norska »<br />
Med last åter utgingo svenska <strong>och</strong> norska fartyg till följan<strong>de</strong> främman<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r, nemligen till:<br />
Tyskland 32 svenska <strong>och</strong> 9 norska fartyg<br />
Danmark 35 » » 16 » »<br />
Storbritannien 18 » » 9 8 » »<br />
Holland 3 » » 17 » »<br />
Belgien — » » 4 » »<br />
Frankrike 2 » » 11 » »<br />
Portugal — » » 10 » »<br />
Södra Amerika — » » 1 norskt »<br />
Vid utskeppning af nedan angifna varor hafva frakter noterats till följan<strong>de</strong><br />
belopp:<br />
Brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor pro standard:<br />
till Tyska Östersjöhamnar Rmk. 18 à 22<br />
» » Nordsjöhamnar » 26 à 32<br />
» Holland Höll. fl. 14 à 18<br />
» Belgien Francs 33 à 50<br />
» norra Frankrike » 32 à 56<br />
» Skotlands östra kust sh. 19 à 36<br />
» Englands » » » 19 à 33<br />
» Engelska Kanalen » 28 à 35<br />
» Bristolkanalen » 26 à 30<br />
Nordiska Kapojelkar pro Tult:<br />
till Tyska Nordsjöhamnar Höll. fl. 19 à 20<br />
» Holland » 18 à 22<br />
Aspvirke pro kubikfot:<br />
till Sverige pf. 20<br />
» Danmark » 18 à 20<br />
» Tyska Östersjöhamnar » 19 à 22<br />
» » Nordsjöhamnar » 23<br />
Bag pro 2,000 kilogram:<br />
till Sverige Rmk 9 à 12<br />
» Danmark » 11 à 15<br />
» Tyska Östersjöhamnar » 10 à 12<br />
» » Nordsjöhamnar » 16 à 17<br />
Oljekakor pro 2,000 kilogram:<br />
till Danmark Rmk 15 à 16<br />
» Tyska Östersjöhamnar.. » 15<br />
pro Last: » Sverige » 14<br />
» Danmark » 14 à 15<br />
» Ton: » Skotlands östra kust sh. 8 à 9 sh. 8 d.<br />
» Englands » » » 8 à 9 sh. 6 d.
159<br />
Hampa pro Ton:<br />
till Sverige Rmfc 20 à 24<br />
> Danmark » 25<br />
» Skotlands östra kust ... sh. 17. 6 d.<br />
» Englands » » ... » 21 à 30<br />
» Engelska kanalen » 22 à 22 sh. 6 d.<br />
pro Last: » Norge Kmk 20 à 26<br />
» Portugal » 23 à 26<br />
pro 1,015 kilogr.: > Norra Frankrike Francs 29 à 35<br />
Det svenska <strong>och</strong> norska sjömän beredda tillfälle att me<strong>de</strong>lst sjömansinvisningar<br />
hemsända sina besparingar har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> begagnats af endast tre<br />
norska sjömän, s<strong>om</strong> hemsändt 253 Rubel.<br />
Vid konsulatet verkstäl<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1886</strong> på- <strong>och</strong> afmönstringar af sjöfolk till<br />
följan<strong>de</strong> antal:<br />
För svenska fartyg. För norska fartyg. Summa.<br />
Påmönstringar 14 17 31<br />
Afmönstringar 18 22 40<br />
32 39 71<br />
hvarjemte anmälts hafva rymt: <strong>från</strong> svenska fartyg 1 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska fartyg<br />
2 man.<br />
Bland <strong>de</strong> å svenska fartyg påmönstra<strong>de</strong> voro 9 svenskar <strong>och</strong> norrmän samt<br />
5 utländingar; bland <strong>de</strong> afmönstra<strong>de</strong> voro 9 svenskar <strong>och</strong> norrmän samt 9 utländingar.<br />
Bland <strong>de</strong> å norska fartyg påmönstra<strong>de</strong> befunno sig 7 norrmän <strong>och</strong><br />
10 utländingar samt bland <strong>de</strong> afmönstra<strong>de</strong> 17 svenskar <strong>och</strong> norrmän äfvens<strong>om</strong><br />
5 utländingar.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mit 2,624 till svenska <strong>och</strong><br />
norska sjöfaran<strong>de</strong> adressera<strong>de</strong> bref, oberäknadt till fartygsbefälhafvare adressera<strong>de</strong><br />
telegram.<br />
Införseln till distriktet af svensk <strong>och</strong> norsk sill uppgick:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 80,736 tunnor mot<br />
1885 » 63,861 »<br />
« 1884 » 123,981 »<br />
» 1883 87,906 » <strong>och</strong><br />
» 1882 » . 119,223 »<br />
Till hufvudstationen inför<strong>de</strong>s:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> brutto tunnor 70,075, <strong>de</strong>raf svensk sill tunnor 1,808<br />
» 1885 » 48,740, » » » 3,400<br />
» 1884 > 92,352, » » i> 9,315<br />
» 1883 > 59,025, » > i> 2,802 <strong>och</strong><br />
» 1882 » 81,375, » » » 3,345<br />
Till Libau åter inför<strong>de</strong>s:<br />
är <strong>1886</strong> brutto tunnor 9,911, <strong>de</strong>raf svensk sill tunnor 1.166<br />
» 1885 » 10,313, » » » 4,602<br />
» 1884 » 25,521, » » » 7,700<br />
> 1883 » 26,484, » » » 20,844 <strong>och</strong><br />
» 1882 » 32,036, » » > 12,000
160<br />
Till Windau ink<strong>om</strong> en laddning sill <strong>från</strong> Norge, beståen<strong>de</strong> af 750 tunnor,<br />
mot 1,265 är 1885 <strong>och</strong> 100 tunnor Ir 1884; hvaremot någon införsel af sill<br />
till Pernau <strong>och</strong> Arensburg icke un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et egt rum.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar <strong>från</strong> hvilka platser <strong>de</strong>n till Riga ank<strong>om</strong>na sill<br />
blifvit införd <strong>och</strong> <strong>de</strong>t resultat <strong>de</strong>nsamma efter vrakningen gifvit.<br />
Af skotsk sill inför<strong>de</strong>s till:<br />
Riga. Libau. Summa.<br />
År <strong>1886</strong> tunnor 19,079 83,460 102,539<br />
1885 » 31,473 88,890 120,363<br />
» 1884 » 23,745 97,967 121,712<br />
» 1883 » 11,989 79,343 91,332<br />
» 1882 » 3,965 46,717 50,682<br />
Införsel af fransk sill har nästan helt <strong>och</strong> hållet upphört.<br />
Följan<strong>de</strong> pris, <strong>de</strong>ruti inbegripna tull <strong>och</strong> öfriga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r, notera<strong>de</strong>s å<br />
nedannämnda slags sill:<br />
April Maj December<br />
<strong>1886</strong> 1885 <strong>1886</strong> 1885<br />
För v<strong>år</strong>sill, stor Rub. 11 —12 12 — —<br />
me<strong>de</strong>l > 10 10 — —<br />
små » 8—9 9 — —<br />
KKK norsk fetsill<br />
KK »<br />
» 16 — 17<br />
137,—147,<br />
16 — 18<br />
14—16<br />
16 — 17<br />
14<br />
16 — 17<br />
1 /, —15 V, 14—15<br />
K > 117, —127, 12—13 13 — 14 11 — 12<br />
M » » 8 — 10 9—10 11 — 12 —
161<br />
KKK svensk sill Rub. 9 — 10 10—11 11'/,—12 9<br />
KK » > » 8—9 9 — 10 107,—11 8<br />
K » » » 7 — 8 8—9 10 7<br />
M » » » — 7 — 6<br />
För skotsk sill, maatjes... » 12—13 10 — 11 15—17 11—13<br />
Jordbrukets gen<strong>om</strong> flera på hvarandra följan<strong>de</strong> <strong>år</strong>s mindre goda skördar<br />
<strong>och</strong> bristan<strong>de</strong> afsättning iråka<strong>de</strong> oför<strong>de</strong>laktiga belägenhet samt <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senare<br />
<strong>år</strong> rådan<strong>de</strong> billiga pris på kött <strong>och</strong> andra jordbrukets <strong>och</strong> boskapsafvelns produkter<br />
har minskat förbrukningen af sill s<strong>om</strong> hittills utgjort ett af <strong>de</strong>n arbetan<strong>de</strong><br />
klassens förnämsta födoämnen. Afsättningen har till följd häraf un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et gått trögt <strong>och</strong> uppgåfvos behållningarna vid <strong>år</strong>ets slut hafva utgjort: i Riga<br />
<strong>om</strong>kring 24,000 tunnor, hvaraf 20,000 tunnor svensk <strong>och</strong> norsk sill, samt i<br />
Libau <strong>om</strong>kring 21,000 tunnor.<br />
Af andra varuslag, s<strong>om</strong> utgöra föremål för utförsel <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
till <strong>de</strong>tta distrikt, må <strong>om</strong>förmälas nedannämnda, af hvilka <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, jemfördt<br />
med föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>, till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> Sverige:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883 1882<br />
Jern, tack- <strong>och</strong> gjut- pud 454,050 200,270 406,612 389,330 315,220<br />
Redskap <strong>och</strong> maskiner » 2,286 18,653 19,139 21,050 18,187<br />
Tegel <strong>och</strong> mursten ... st. 412,630 310,000 211,000 248,000 379,000<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma » 15,154 11,043 15,183 8,383 16,803<br />
Sten, gat- pud 360,541 158,605 20,755 11,711 20,276<br />
Förut<strong>om</strong> sill inför<strong>de</strong>s frän Norge 17,094 pud gatsten mot 34,111 pud<br />
<strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> 19,816 pud <strong>år</strong> 1884 samt 64,500 stycken tegel <strong>och</strong> mursten.<br />
Den <strong>år</strong> <strong>1886</strong> betydligt öka<strong>de</strong> införseln af tack- <strong>och</strong> gjutjern <strong>från</strong> Sverige<br />
lärer varit föranledd af en länge motsedd förhöjning i tullen <strong>de</strong>ra, hvilken dock<br />
ännu ej vunnit sanktion, men blifvit föreslagen till 25 kop. pro pud.<br />
Den <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 5 April 1885 tillämpa<strong>de</strong> tullsatsen af 50 kop. pro pud å<br />
redskap <strong>och</strong> maskiner för jordbrukets behof synes hafva haft ett menligt inflytan<strong>de</strong><br />
på införseln af svensk jordbruksredskap, <strong>om</strong> äfven <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> efterfrågan<br />
<strong>de</strong>raf till en <strong>de</strong>l f<strong>år</strong> tillskrifvas <strong>de</strong> dåliga konjunkturerna.<br />
Från Riga utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883 1882<br />
Råg pud 839,468 1,727,064 976,887 1,287,243 263,421<br />
Korn » 30,250 92,696 195,448 390,552 128,328<br />
Hampa 51^940 34,252 98,999 54,178 32,633<br />
Lin » 33,152 19,516 32,701 18,441 14,091<br />
Linfrö 17,084 80,404 30,599 107,761 45,408<br />
Oljekakor 69,920 73,633 51,415 32,067 46,447<br />
Oljor, mineral- 25,351 68,063 19,309 16,524 5,229<br />
Aspvirke st. 31,417 3,537 8,336 9,922 6,975<br />
<strong>och</strong> till Norge:<br />
Råg pud 52,397 163,782 157,896 229,446 237,897<br />
Hampa 50,528 100,882 107,526 118,847 149,675<br />
Lin 182 449 295 345 7,536<br />
Oljekakor > 37,423 — — — —<br />
Oljor, mineral- » 20,071 24,747 527 534 —
Från Libau utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige:<br />
162<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883 1882<br />
Båg pud 2,010,906 5,713,857 4,516,965 5,623,911 4,178,871<br />
Lin - » 718 — — — —<br />
Linfrö 34,046 49,096 178,191 161,419 21,904<br />
Oljekakor » 13,100 23,352 7,817 617 17,117<br />
Oljor, mineral- » 20,000 — — — —<br />
Aspvirke k.-fot 39,968 40,136 — 104,446 88,473<br />
Sprit wedro 76,110 — 60,457 — —<br />
<strong>och</strong> till Norge:<br />
Håg pud 3,092,088 2,840,922 2,163,952 1,640,637 1,187,271<br />
Korn » 17,913 3,664 83,512 34,456 54,224<br />
Oljekakor » 6,604 — — — —<br />
Oljor, mineral- » 12,000 1,300 — 5,404 —<br />
SSs<strong>om</strong> af ofvanståen<strong>de</strong> siffror inhemtas, har utförseln till Sverige minskats<br />
med undantag för hampa, lin <strong>och</strong> aspvirke, hvaremot utförseln till Norge af<br />
råg, oljekakor <strong>och</strong> mineraloljor visar en icke obetydlig tillväxt. Sedan Carlshamns<br />
spritaktiebolag i Libau upprättat en filial, kan <strong>de</strong>t antagas, att utförseln<br />
till Sverige <strong>från</strong> nämnda hamn af sprit, hvilken utförsel <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppgick till<br />
76,110 wedro, k<strong>om</strong>mer att ytterligare ökas. Öfver hufvud har utförseln af<br />
rysk sprit högst betydligt tilltagit. Efter att hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tio <strong>år</strong>en 1876—<br />
1885 för hela riket i me<strong>de</strong>ltal utgjort 2,162,169 wedro <strong>år</strong>ligen, uppgick utförseln<br />
af vattenfri sprit <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till icke mindre än 6,157,168 wedro, hvaraf<br />
854,368 wedro renad. Den hufvudsakligaste utförseln har hittills egt rum<br />
öfver Keval, Libau <strong>och</strong> O<strong>de</strong>ssa.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> till distriktets hamnar införda eller <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> utförda varor<br />
beräkna<strong>de</strong>s till följan<strong>de</strong> belopp i runda tal:<br />
i Riga: Införsel. Utförsel. Summa.<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> till rub. 24,030,000 38,649,000 62,679,000<br />
» 1885 » » 22,935,000 53,876,000 76,811,000<br />
» 1884 » 24,940,000 51,250,000 76,190,000<br />
1883 » 26,744,000 58,439.000 85,183,000<br />
1882 28,380,000 65,814,000 94,194,000<br />
i Libau:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> till rub. 11,352,000 25,290,000 36,642,000<br />
1885 » 12,113,000 31,768,000 43,881,000<br />
1884 B 14,027,000 38,963,000 52,990,000<br />
1883 » 16,811,000 47,980,000 64,791,000<br />
1882 B 12,923,000 31,473,000 44,396,000<br />
i Pernau:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> till rub. 22,800 3,627,000 3,649,800<br />
1885 » 54,000 5,550,000 5,604,000<br />
1884 170,000 6,352,000 6,522,000<br />
1883 179,000 5,217,000 5,396,000<br />
1882 214,000 6,126,000 6,340,000
163<br />
i Windau: Införsel. Utförsel. Summa.<br />
ar 1880 till rub. 45,000 848,000 893,000<br />
» 1885 » 80,000 893,000 973,000<br />
» 1884 » » 62,000 843,000 905,000<br />
» 1883 » » 73,000 929,000 1,002,000<br />
Ofvanståen<strong>de</strong> uppgifter ådagalägga en in<strong>om</strong> distriktets samtliga hamnar fortgåen<strong>de</strong><br />
minskning af in- <strong>och</strong> utförselns vär<strong>de</strong>n. Dessa vär<strong>de</strong>n äro hvad Riga<br />
angär för <strong>år</strong>en 1882—1885 hemta<strong>de</strong> ur <strong>de</strong> af börsk<strong>om</strong>iténs <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistiska<br />
af<strong>de</strong>lning <strong>år</strong>ligen offentliggjorda berättelser, men för <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, röran<strong>de</strong> hvars<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> någon berättelse ännu icke afgifvits, grunda<strong>de</strong> på <strong>de</strong> af köpmännen till<br />
tullkammaren ingifna <strong>de</strong>klarationer <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter af nämnda myndighet gjorda<br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n. Då <strong>de</strong>t emellertid är ett allmänt kändt <strong>och</strong> af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistiska<br />
af<strong>de</strong>lningens <strong>år</strong>sberättelser bekräftadt förhållan<strong>de</strong>, att <strong>de</strong> på köpmännens <strong>de</strong>klarationer<br />
grunda<strong>de</strong> uppgifter i allmänhet vida öfverstiga in- <strong>och</strong> utförselns verkliga<br />
vär<strong>de</strong>n, är <strong>de</strong>t sannolikt att ofvannämnda för <strong>år</strong> 18 86 angifna vär<strong>de</strong>, i<br />
stället för att vara högre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s enahanda vär<strong>de</strong>, efter noggrannare<br />
beräkningar k<strong>om</strong>mer att un<strong>de</strong>rstiga sistberörda vär<strong>de</strong>. Detta synes äfven framgå<br />
af <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten att, enligt hvad mig blifvit med<strong>de</strong>ladt, tullink<strong>om</strong>sten i<br />
Riga <strong>år</strong> <strong>1886</strong> med <strong>om</strong>kring 229,000 rubel un<strong>de</strong>rstiger föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets ink<strong>om</strong>ster.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna i samtliga ofvannämnda hamnar uppgingo <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till<br />
4,212,379 rubel mot 4,455,110 rubel <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> 4,369,633 rubel <strong>år</strong> 1884.<br />
De städse nedgåen<strong>de</strong> kurserna samt <strong>de</strong> täta rubbningarna i eller förhöjningarna<br />
af tullsatserna bidraga att försv<strong>år</strong>a alla beräkningar <strong>och</strong> göra köpmännens<br />
ansträngningar <strong>om</strong> intet. De sedan <strong>år</strong> 1880 vidtagna många förhöjningar af<br />
tullsatserna uppgifvas hafva vidtagits i ändamål att bereda <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>t ryska statsverket<br />
en väl behöflig högre ink<strong>om</strong>st, <strong>de</strong>ls ock <strong>de</strong>t nationela arbetet ökadt skydd.<br />
Att förstberörda ändamål endast i ringa mån uppnåtts, framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong>n utaf<br />
Rikskontrollören afgifna berättelse öfver regleringen af Rysslands budget för <strong>år</strong><br />
1885. Den öka<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>st, s<strong>om</strong> till följd af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Juni 1880 till Juni 1885<br />
vidtagna förändringar i tulltariffen bort k<strong>om</strong>ma statsverket till <strong>de</strong>l, ha<strong>de</strong>, enligt<br />
nyssberörda berättelse, beräknats till 31,697,000 rubel <strong>år</strong>ligen, men då tullink<strong>om</strong>sterna<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sex <strong>år</strong>en 1880 —1885 uppgått till ett sammanlagdt belopp<br />
af 565,843,000 rubel eller i me<strong>de</strong>ltal 94,307,000 rubel <strong>år</strong>ligen, mot<br />
93,249,000 rubel <strong>år</strong> 1879, utgjor<strong>de</strong> statens <strong>år</strong>liga vinst endast 1,058,000 rub.<br />
Huruvida åter <strong>de</strong>t. öka<strong>de</strong> skydd, s<strong>om</strong> blifvit <strong>de</strong>n ryska industrien un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa<br />
<strong>år</strong> i rik mån beredt, gifvit nämnda industri större förmåga att stå på egna<br />
fötter är en fråga s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t må hända är för tidigt att ännu kunna besvara.<br />
Men <strong>om</strong> man f<strong>år</strong> sätta tro till <strong>de</strong> allt högljuddare klagoropen <strong>från</strong> en af me<strong>de</strong>lpunkterna<br />
för <strong>de</strong>n ryska storindustrien, <strong>de</strong> kring Moskwa belägna guvernementen,<br />
eller hör <strong>de</strong> upprepa<strong>de</strong> yrkan<strong>de</strong>na på ytterligare förhöjningar af redan beståen<strong>de</strong><br />
orimliga skyddstullar <strong>och</strong> införan<strong>de</strong> af nya sådana eller på upprättan<strong>de</strong><br />
af tullgränser mellan rikets vestliga guvernement <strong>och</strong> öfriga <strong>de</strong>lar af riket, vill<br />
<strong>de</strong>t synas s<strong>om</strong> <strong>om</strong> alla <strong>de</strong> i sådan riktning hittills vidtagna åtgär<strong>de</strong>r icke varit<br />
egna<strong>de</strong> att råda bot på <strong>de</strong>n öfverklaga<strong>de</strong> stagnationen in<strong>om</strong> näringslifvets alla<br />
<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> har någon förbättring af jordbrukets ställning in<strong>om</strong> Östersjöprovinserna<br />
ieke inträffat. Det allmänna tryck, s<strong>om</strong> sedan flera <strong>år</strong> hvilat<br />
<strong>de</strong>röfver, har nästan blifvit större, helst sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>3 skörd var af un<strong>de</strong>rhaltig<br />
beskaffenhet. Med bekymmer ser <strong>de</strong>rföre landtmannen framti<strong>de</strong>n till möte. I<br />
hela europeiska Ryssland med undantag af Polen har enligt med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> berftk-
164<br />
ningar af Departementet för jordbruk <strong>och</strong> industri skör<strong>de</strong>n utfallit på följan<strong>de</strong><br />
sätt: råg 124 millioner, hösthvete 6,300,000, v<strong>år</strong>hvete 27 millioner, hafre 99<br />
millioner <strong>och</strong> korn 23 millioner tschetwert. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t af kastningen af hösthvete<br />
utfallit un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan samt v<strong>år</strong>hvete <strong>och</strong> råg gifvit något mer än<br />
me<strong>de</strong>lmåttig skörd, anses skör<strong>de</strong>n af öfriga sä<strong>de</strong>sslag äfvens<strong>om</strong> af hampa <strong>och</strong><br />
lin hafva varit af god beskaffenhet. Potatis gaf en till qvantiteten god skörd<br />
men lemna<strong>de</strong> till qvaliteten mycket att önska <strong>och</strong> befans hafva blifvit skadad<br />
gen<strong>om</strong> rådan<strong>de</strong> regnig vä<strong>de</strong>rlek.<br />
Arbetena på <strong>de</strong>n i mina föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser <strong>om</strong>förmälda, för Rigas<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser ytterst vigtiga, förlidna <strong>år</strong> sanktionera<strong>de</strong> jernvägsanläggning<br />
<strong>från</strong> Riga till Pleskau med grenbana <strong>från</strong> Werro till Dorpat togo un<strong>de</strong>r sistlidna<br />
<strong>år</strong> sin början <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong>samma med sådan skyndsamhet bedrifvits att<br />
förhoppning förefinnes <strong>de</strong>t nämnda bana senast i början af <strong>år</strong> 1888 skall kunna<br />
öppnas för allmän trafik. I afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>n tillämna<strong>de</strong> fortsättningen af jernvägen<br />
Riga—Tuckum till Windau, hvars behöflighet för Riga <strong>från</strong> dag till dag<br />
gör sig mera gällan<strong>de</strong>, har börsk<strong>om</strong>itén un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 6/18 <strong>de</strong>cember sistförflutna<br />
<strong>år</strong> ingått med en förnyad framställning till Finansministern. Till utföran<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
1887 af åtskilliga arbeten för reglering af Dunaflo<strong>de</strong>ns lopp invid Riga hafva<br />
anvisats i allt 341,688 rubel.<br />
Papeiti (Tahiti) <strong>de</strong>n 8 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
C. Aug. Titz.<br />
Det i min senaste <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>förmälda tillbakagåen<strong>de</strong> har fortfarit<br />
un<strong>de</strong>r hela <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et.<br />
Härvaran<strong>de</strong> tyska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus »Société c<strong>om</strong>merciale <strong>de</strong> l'Océanie» importerar<br />
b<strong>om</strong>ullsfrö <strong>och</strong> ut<strong>de</strong>lar <strong>de</strong>tsamma gratis till b<strong>om</strong>ullsodlare s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r<strong>om</strong> göra framställning,<br />
men så vidt jag vet är <strong>de</strong>t högst få s<strong>om</strong> begagna sig <strong>de</strong>raf.<br />
Det hittills gällan<strong>de</strong> kontraktet röran<strong>de</strong> postförbin<strong>de</strong>lsen en gång i måna<strong>de</strong>n<br />
med San Francisco g<strong>år</strong> till ända i juni, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> ej k<strong>om</strong>ma att blifva förnyadt.<br />
Vär<strong>de</strong>t af koloniens utförsel uppgick till 1,759,059 francs mot 2,269,829<br />
francs fir 1885.<br />
Inga svenska eller norska fartyg besökte distriktet <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
H. F. Jöres.
Hamburg <strong>de</strong>n 3 april 1887.<br />
165<br />
(Årsberättelse för 1880.)<br />
Frän Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 80 svenska fartyg <strong>om</strong> 24,661 tons<br />
» B » i barlast 1 » 736 »<br />
» utrikes ort » med last 30 » 12,211 »<br />
» » » i barlast 3 » » 544 »<br />
Till Sverige afgingo med last 76 » > » 24,477 r><br />
» » > i barlast 15 » » » 5,074 »<br />
B utrikes ort » med last 20 » » 7,785 »<br />
» » » i barlast 3 » » 496 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 142 norska » 77,666 »<br />
» » i barlast 5 » » 1,917»<br />
» utrikes ort » med last 153 » » » 85,275 »<br />
» » i barlast 18 » » » 5,256 »<br />
Till Norge afgingo med last 122 » » > 72,738 »<br />
» » » i barlast 35 » » » 13,355 »<br />
» utrikes ort » med last 124 » » 64,952 »<br />
> » i barlast 39 » 15,430<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 405 <strong>om</strong> 199,813<br />
tons, <strong>de</strong>raf 110 svenska <strong>om</strong> 36.872 <strong>och</strong> 295 norska <strong>om</strong> 162,941 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 342 <strong>om</strong> 169,952 tons, <strong>de</strong>raf 96 svenska <strong>om</strong><br />
32,262 <strong>och</strong> 246 norska <strong>om</strong> 137,690 tons.<br />
I Aaret <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong> til Hamburg 107 svenske Fartöier drægtige 36,562<br />
Registertons, <strong>de</strong>raf 78 Dampskibe drægtige 24,794'/, Tons og 29 Seilfartöier<br />
drægtige 11,767 1/2 Tons. Af disse 107 Fartöier k<strong>om</strong> fra Sverige 75, alle<br />
Dampskibe, af Drægtighed 24,111 Tons.<br />
De fleste af <strong>de</strong> fra Sverige hidk<strong>om</strong>ne svenske Dampskibe vare s<strong>om</strong> sædvanligt<br />
i regelbun<strong>de</strong>n Fart; alle bragte blan<strong>de</strong>t Last med Undtagelse af et,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> ballastet. De gik herfra tilbage til Sverige med Stykgods undtagen<br />
et, s<strong>om</strong> gik til Frankrig mod Melasse. Af <strong>de</strong> fra ikke-svenske Havne k<strong>om</strong>ne<br />
32 svenske Fartöier, drægtige 12.451 Tons, vare tre Dampskibe drægtige 683'/,<br />
Tons. Det ene af disse k<strong>om</strong> fra Danzig med Potetesmeel, et k<strong>om</strong> fra Papenburg<br />
samt et fra Altona, begge ballaste<strong>de</strong>. Et afgik herfra til Danmark med<br />
Mais, <strong>de</strong> andre to til Sverige, et med Stykgods og et ballastet. Af Seilfartöierne<br />
in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> 28 Ladning; <strong>de</strong>riblandt var et fra New-York med Petroleum,<br />
tre fra Savannah med Harpix og Terpentin, et fra Galveston med Oliekager,<br />
to fra Paysanda med Beenaske, to fra Rio Gran<strong>de</strong> med salte Hu<strong>de</strong>r, to fra<br />
Ecuador med Stennöd<strong>de</strong>r, tre fra Iquique med Salpeter, 10 fra Vestindien, nemlig<br />
ni med Farvetræ og et med Asphalt, to fra Mexiko med Farvetræ, et fra<br />
England med Stenkul samt et fra Bremerhafen med Petroleum.<br />
Herfra til Sverige gik tolv af <strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>ne Seilfartoier, nemlig et med<br />
Salt og 11 ballaste<strong>de</strong>; et gik til England med Ballast, fire til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong><br />
Stater med Salt og t<strong>om</strong>me Ton<strong>de</strong>r, et til Australien med Cement, fem til Brasilien<br />
med Stykgods, et til Lissabon med Stykgods, et til Danmark med Guano,<br />
et til Hvi<strong>de</strong>havet med t<strong>om</strong>me Tön<strong>de</strong>r, og tre bleve overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 12
166<br />
Her indkjöbtes for svensk Regning et fremmed Fartöi og gik herfra til<br />
Gene med Salt.<br />
Til Altona k<strong>om</strong> fem svenske Fartöier, <strong>de</strong>raf to Dampskibe med Planker<br />
og et saadant med Brolægningssten, samt to Seilfartoier med Planker; alle afgik<br />
u<strong>de</strong>n Ladning, nemlig tre til Hamburg og to til Sverige. — Til Harburg<br />
k<strong>om</strong> et svensk Dampskib fra Norge med Træmasse og blev overliggen<strong>de</strong> ved<br />
Aarets Udgang.<br />
Til Gltickstadt k<strong>om</strong> et svensk Seilfartöi fra Sverige med Planker. Til<br />
Cuxhaven k<strong>om</strong> intet svensk Fartöi.<br />
Til Hamburg var i 1885 k<strong>om</strong>met 128 svenske Fartöier drægtige 36,751<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 99 Dampskibe drægtige 26,3117a Tons og 29 Seilfartoier drægtige<br />
10,439'/, Tons. Af disse Fartoier k<strong>om</strong> 92 drægtige 23,852'/, Tons,<br />
<strong>de</strong>riblandt 3 Seilfartoier, fra Sverige, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r blandt <strong>de</strong> 36 fra andre Lan<strong>de</strong><br />
var 26 Seilfartoier. I 1884 k<strong>om</strong> ber 119 svenske Fartoier drægtige 37,212<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 90 Dampskibe drægtige 24,330 Tons.<br />
I Aaret <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong> til Hamburg 285 norske Fartöier drægtige 158,7437,,<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 137 Dampskibe drægtige 82,072'/,, Tons og 148 Seilfartoier drægtige<br />
76,671 Tons.<br />
Af disse 285 Fartöier k<strong>om</strong> fra Norge 135 drægtige 76,198'/, Tons.<br />
nemlig 124 Dampskibe og 11 Seilskibe af resp. 74,995'/, og 1,203 Tons Drægtighed.<br />
De fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Dampskibe, <strong>de</strong> ileste gaaen<strong>de</strong> i regelbun<strong>de</strong>n<br />
Fart, in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> blan<strong>de</strong>t Last, undtagen tre, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> i Ballast, og<br />
vendte alle tilbage til Norge med Stykgods, undtagen tre, s<strong>om</strong> gik et til Sverige,<br />
et til Triest samt et til Lissabon ligele<strong>de</strong>s med Stykgods.<br />
Af <strong>de</strong> fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Seilskibe k<strong>om</strong> syv med Sild, et med<br />
Tran, et med Planker samt to ballaste<strong>de</strong>. Fire gik herfra tilbage til Hjemlan<strong>de</strong>t,<br />
nemlig to med Salt, et med Cement samt et med Maskinerier; to gik<br />
til Afrika med Stykgods, et til Danmark med Beenaske. Fire afgik ballaste<strong>de</strong>,<br />
to til England og to til Itzehoe.<br />
Fra u<strong>de</strong>nlandske Havne eller Farvan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> 150 norske Fartöier, drægtige<br />
82,545 Tons, <strong>de</strong>raf 13 Dampskibe drægtige 7,077 Tons og 137 Seilfartoier<br />
drægtige 75,468 Tons.<br />
To af disse Dampskibe k<strong>om</strong> fra Akyab med Ris, et fra Messina, et fra<br />
Antwerpen og et fra Libau, alle med Stykgods, tre fra Frankrig, <strong>de</strong>raf to med<br />
Stykgods og et i Ballast; et fra Grækenland med Korinter, to fra Sverige,<br />
hvoraf et med Sten og et ballastet; to fra Storbritanien, <strong>de</strong>t ene med Sild og<br />
<strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t med Stenkul.<br />
Af bemeldte Fartöier gick herfra till Norge fem, nemlig tre med Stykgods<br />
og to ballaste<strong>de</strong>; et gik till China, et til Frankrig og et til Oporto med<br />
Stykgods samt fire til England ballaste<strong>de</strong>, hvorhos et blev overliggen<strong>de</strong> ved<br />
Aarets Udgang.<br />
Af <strong>de</strong> 137 Seilfartoier k<strong>om</strong> 123 med Ladning, <strong>de</strong>raf 60 fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater, nemlig 33 med Petroleum, 22 med Harpix og Terpentin, 3 med Pitchpine<br />
og 2 med Oliekager; 17 fra Vestindien, nemlig 11 med Farvetræ, 5 med<br />
Ce<strong>de</strong>rtræ, Tobak etc. og et med Asphalt; et fra Venezuela med Tobak og<br />
Kaffe; 14 fra Mexiko, <strong>de</strong>raf 9 med Farvetræ og 5 med Mahogny; 7 fra Buenos-Ayres,<br />
nemlig 4 med Mais og 3 med Farvetræ; 3 fra Brasilien, <strong>de</strong> to<br />
med Kaffe og et med salte Hu<strong>de</strong>r; 3 fra Iquique med Salpeter, to fra Port<br />
Natal med Copra, et fra Port Elisabeth med Uld, et fra Ecuador med Stennöd<strong>de</strong>r,<br />
et fra San Francisco med Stykgods, 4 fra Mai<strong>de</strong>n Island med Guano,<br />
et fra Vestafrika med Palmolie og et fra Hongkong med Stykgods, et fra<br />
Bayonne med Harpix, to fra Skotland med Sild, to fra Nedre Elben ifölge
167<br />
Haveri, to fra Sverige med Sten. Fjorten k<strong>om</strong> ballaste<strong>de</strong>, nemlig 3 fra Antwerpen,<br />
5 fra Bremerhaven og 6 fra Havne in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt.<br />
Af <strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s her nævnte 137 Fartöier gik herfra 55 till Nordamerika<br />
med Jern, Salt og t<strong>om</strong>me Petroleumfa<strong>de</strong>, 17 til Brasilien, et til Mexiko, 3 til<br />
Afrika, 1 til Venezuela, 4 til Buenos-Ayres, alle med Stykgods, et til S:t<br />
Petersburg med Farvetræ, et til England med Been samt et til Sverige med<br />
Salt. — Ballaste<strong>de</strong> gik 22 till Norge og 13 til andre Lan<strong>de</strong>; 17 blefve her<br />
overliggen<strong>de</strong> samt et blev solgt.<br />
Her indkjöbtes for norsk Regning fire fremme<strong>de</strong> Fartöier; af disse gik<br />
to til Sverige, <strong>de</strong>t ene med Salt og <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t med Ballast, et til Paraguana<br />
med Stykgods og et til Cardiff ballastet.<br />
Til Altona ank<strong>om</strong> fra Norge 5 norske Fartöier, alle Dampskibe, med Brolægningssten,<br />
samt fra andre Lan<strong>de</strong> 7 norske Fartöier, nemlig et Dampskib fra<br />
Sverige med Brolægningssteen, og <strong>de</strong> övrige Seilfartöier, nemlig to fra Canton-<br />
Island med Guano, et fra Buenos-Ayres med Farvetræ, et fra Pensacola med<br />
Pitchpine, et fra La Plata med Træ samt et fra Brunswick med Harpix. Et<br />
blev indkjöbt for norsk Regning. De fra Norge k<strong>om</strong>ne Dampskibe gik alle<br />
igjen <strong>de</strong>rfra u<strong>de</strong>n Ladning, fire til Brake, og et til Norge; af <strong>de</strong> övrige norske<br />
Skibe gik et (Dampskib) ballastet til Brake et til Harburg med Halv<strong>de</strong>len af<br />
<strong>de</strong>n hidbragte Ladning, tre til Hamburg og et (<strong>de</strong>t indkjöbte) til Norge, alle<br />
ballaste<strong>de</strong>, hvorhos to bleve overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang.<br />
Til Harburg k<strong>om</strong> fra Norge 3 Seilfartöier, to med Sild og et med Stav.<br />
Fra andre Lan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> fem norske Seilskibe, nemlig to fra Nordamerika med<br />
Harpix, et fra <strong>de</strong>t vestlige Amerika med Guano, et fra Metnel med Træ og<br />
et fra England med Stenkul. Disse Fartöier udgik igjen alle ballaste<strong>de</strong>, nemlig<br />
fire til Norge, to til Hamburg, et til Amerika og et til Spanien.<br />
Til Gliickstadt k<strong>om</strong> tre norske Fartöier, nemlig et fra Trondbjem med<br />
Træ, et fra England med Stenkul og et fra Hamburg ballastet. Disse afgik<br />
si<strong>de</strong>n med Ballast, et til Norge, et til England og et til Hamburg.<br />
Til Cuxbaven ank<strong>om</strong> ti norske Fartöier, <strong>de</strong>raf to fra Norge, et Seil- og<br />
et Dampskib, dog alle kun for la og Haveri. Sex af <strong>de</strong>m gik si<strong>de</strong>n til Hamburg,<br />
to til England, et til Afrika og et til Brasilien.<br />
Til Hamburg var i 1885 k<strong>om</strong>met 281 norske Fartöier drægtige 148,271<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 129 Dampskibe drægtige 73,620 Tons og 152 Seilfartöier drægtige<br />
74,651 Tons. Af disse 281 Fartöier k<strong>om</strong> 130 drægtige 69,605 Tons.<br />
<strong>de</strong>riblandt 16 Seilskibe, fra Norge, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r blandt <strong>de</strong> 151 fra andre Lan<strong>de</strong><br />
var 136 Seilfartöier. I 1884 k<strong>om</strong> her 359 norske Fartöier drægtige 178,393<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 147 Dampskibe drægtige 81,550 Tons.<br />
Paa <strong>de</strong>tte Konsulatkontor udmönstre<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong> for svenske Fartöier 98<br />
Svenske, 13 Norske og 15 Fremme<strong>de</strong>, samt afmønstre<strong>de</strong>s 80 Svenske, 12 Norske<br />
og 24 Udlændinge. For norske Skibe udmönstre<strong>de</strong>s 251 Norske, 117 Svenske<br />
og 88 Udlændinge, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r fra <strong>de</strong>m afmönstre<strong>de</strong>s 426 Norske, 110 Svenske<br />
og 106 andre. Altsaa udmönstre<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t hele 215 Svenske, 264 Norske<br />
og 103 Udlændinge for svenske og norske Skibe. I 1885 vare disse Tal 193<br />
Svenske og 296 Norske; i 1884 238 Svenske og 287 Norske; i 1883 280<br />
Svenske og 414 Normænd, i 1882 264 og 396, i 1881 201 og 268. For<br />
<strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> udmönstre<strong>de</strong>s, var Hyren for fuldbefaren Matros gjennemsnitlig <strong>om</strong>tr.<br />
43 Kroner eller M. 48: 50; altsaa nærlig <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> seneste Aar<br />
si<strong>de</strong>n 1883, da <strong>de</strong>n si<strong>de</strong>n 1881 stedfundne Ten<strong>de</strong>ns til Stigning ophörte. Her<br />
har, navnlig blandt <strong>de</strong> tydske Sömænd, været en<strong>de</strong>el Agitation for at bringe<br />
<strong>de</strong>n op til 50 eller endog 55 Mark, ved Si<strong>de</strong>n af Bestræbelser for att opnaa<br />
at Hyren virkelig k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong> Forhyre<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n <strong>de</strong> Afdrag, s<strong>om</strong> bevirkes
168<br />
ved <strong>de</strong> Afgifter, s<strong>om</strong> Hyrebaserne beregne sig for at skaffe <strong>de</strong>m Anbringelse.<br />
En »Altona-Hamburg Seemannsverein» oprette<strong>de</strong> endog et Bureau til Besörgelse<br />
af Forhyringen saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>nne skul<strong>de</strong> foregaa gratis, forsaavidt angik Foreningens<br />
Medlemmer, me<strong>de</strong>ns disse skul<strong>de</strong> betale et ringe aarligt Kontingent<br />
pro Persona; og Löfte erhverve<strong>de</strong>s fra enkelte bety<strong>de</strong>ligere Re<strong>de</strong>re <strong>om</strong> at tage<br />
sine Folk fra Bureauet. Man haabe<strong>de</strong> ved <strong>de</strong>tte Arrangement att opnaa en<br />
större Uafhængighed for Sömæn<strong>de</strong>ne, at sikre <strong>de</strong>m mod Optrækkerier og at<br />
modarbei<strong>de</strong> Bestræbelserne for at ophol<strong>de</strong> <strong>de</strong>m længer end nödvendigt i Havnen.<br />
Der udbrod imidlertid snart Stridighe<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n Foreningen, og <strong>de</strong> Personlighe<strong>de</strong>rs<br />
Virks<strong>om</strong>hed, <strong>de</strong>r optraadte s<strong>om</strong> Le<strong>de</strong>re i Bevægelsen, fandt ingenlun<strong>de</strong><br />
u<strong>de</strong>elt Bifald blandt <strong>de</strong> nærmest Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Resultatet har saale<strong>de</strong>s<br />
i <strong>de</strong>t hele været ringe og Foreningen selv befin<strong>de</strong>r sig nu i Oplosningstilstand.<br />
Der var forövrigt vistnok tidligere mere Grund til at klage over Hyrebaserne<br />
end i <strong>de</strong>n allersidste Tid, navnligen si<strong>de</strong>n April <strong>1886</strong>, da <strong>de</strong>t imellem herværen<strong>de</strong><br />
Re<strong>de</strong>re og <strong>de</strong> Hyrebaser, <strong>de</strong>r i Almin<strong>de</strong>lighed besörge Forhyringerne<br />
i <strong>de</strong>t tydske Mönstringskontor (Seemannsamt), k<strong>om</strong> til en Overeensk<strong>om</strong>st <strong>om</strong> en<br />
Tarif, <strong>de</strong>r approbere<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>n Hamburgske Regjeringsautoritet, Deputationen<br />
for Han<strong>de</strong>l og Skibsfart. Ifölge <strong>de</strong>nne Taxt, s<strong>om</strong> ogsaa gjerne befölges af <strong>de</strong><br />
Hyrebaser, <strong>de</strong>r benyttes af svenske og norske Skibsförere, er Gebyhret for Seilakibe,<br />
naar <strong>de</strong>r gives 2 Maanedsgager s<strong>om</strong> Haandpenge, ved Paamönstring af<br />
Fuldmatros 9 og af Letmatros 6 M-, for ubefarne Gutter 3 M , for Baadsmand<br />
og Kok 12 M. o. s. v.; en Tredie<strong>de</strong>l mindre, naar <strong>de</strong>r kun gives een Maanedsgage<br />
s<strong>om</strong> Haandpenge. For Dampskibe, med en Maanedsgage s<strong>om</strong> Haandpenge,<br />
betales af Steward og Letmatros 5 M., fuld Matros 6, Baadsmand 10, Gut 3,<br />
Fyrbö<strong>de</strong>r 6 og l:ste eller 2:<strong>de</strong>n Maskinist 20 Mark. Misbrug gjennem Overskri<strong>de</strong>lse<br />
af <strong>de</strong>nne Taxt ere vistnok sjeldne; andre Misbrug kunne indtræffe,<br />
især da Hyrebaser gjerne ogsaa er Sehlafbas og altsaa tillige y<strong>de</strong>r Kost og<br />
Logi eller staar i Forbin<strong>de</strong>lse med en saadan. Mest Uret gaar dog formeentlig<br />
i Svang ved <strong>de</strong>n förste Anbringelse af unge Mennesker i Sötjenesten, i<strong>de</strong>t<br />
disses Forældre ofte maa betale höie Belöb un<strong>de</strong>r forskjellige Navne s<strong>om</strong> Kost<br />
og Logi for lange Tidsrum, for Söudrustning, for Douseurer til Skipperne o. s. v.<br />
Men <strong>de</strong>tte rammer selvfölgeligen ikke Svenske eller Norske, da disse ikke letteligen<br />
sen<strong>de</strong> sine Sönner hid for at la<strong>de</strong> <strong>de</strong>m herfra begyn<strong>de</strong> sin Söfart, hvorimod<br />
vore Skippere s<strong>om</strong>meti<strong>de</strong>r her erhol<strong>de</strong> en Indtægt ved Engagement af ubefarne<br />
Tydskere. — For <strong>de</strong>tte Konsulatkontors Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> benyttes Hyrebaserne ret<br />
hyppigen; ikke sjel<strong>de</strong>n lykkes <strong>de</strong>t dog ogsaa at faa hyresögen<strong>de</strong> Svenske og<br />
Norske anbragte u<strong>de</strong>n disse Mellemmænd.<br />
Antallet af Ikke-Tydskere, s<strong>om</strong> her paamönstre<strong>de</strong>s tydske Fartöier, var 1,143,<br />
hvilket var ikke mange sammenlignet med <strong>de</strong>t tidligere Sædvanlige; af disse<br />
kan <strong>om</strong>trent to Tredie<strong>de</strong>le regnes at have været Svenske eller Norske. Over<br />
hove<strong>de</strong>t udmönstre<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r paa disse Fartöier 23,969 Personer.<br />
Paa britiske Skibe udmönstre<strong>de</strong>s her i <strong>1886</strong> 214 Svenske og 116 Norske;<br />
paa danske Fartöier <strong>de</strong>t usædvanlig ringe Antal 37 Svenske og 15 Normænd.<br />
Antallet af <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt med Penge eller frit Ophold og<br />
til<strong>de</strong>els fri Hjemreise un<strong>de</strong>rstötte<strong>de</strong> var 121; iblandt <strong>de</strong>m vare 25 Svenske, 95<br />
Norske og en Engclsmand, alle Sömænd, undtagen tre Svenske. Fem af <strong>de</strong><br />
svenske Sömænd hav<strong>de</strong> været forhyre<strong>de</strong> paa norske Fartöier. Det her stedfundne<br />
Udlæg for disse Un<strong>de</strong>rstöttelser var 2,991 Mark, hvori ikke indgik Udgifter<br />
for Sötransport herfra til Sverige og Norge.<br />
T Löbet af <strong>1886</strong> udstedtes paa <strong>de</strong>tte Konsulatkontor 100 Nationalitetsattester<br />
til svenske og 76 til norske Sömænd. Antallet har saale<strong>de</strong>s i <strong>de</strong> seneste<br />
Aar været noget nedadgaaen<strong>de</strong>; i 1885 var <strong>de</strong>t resp. 102 og 82, i 1884 144
169<br />
og 130. Til Personer, <strong>de</strong>r ikke vare söfaren<strong>de</strong>, udstedtes 3 73 saadanne for<br />
Svenske og 103 for Norske, i 1885 resp. 345 og 121, i 1884 385 og 76.<br />
For 142 af <strong>de</strong> i <strong>1886</strong> udstedte 652 Attester modtoges Gebyhr. Af Reisepas<br />
udstedtes 9, 6 fra Svenske og 3 for Norske.<br />
Desertioner fra herværen<strong>de</strong> svenske og norske Fartöier var, s<strong>om</strong> sædvanligt,<br />
ret sjeldne, og ingen blev anmeldt for Konsulatet med Begjering <strong>om</strong> at faa<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> paagreben. Derimod var <strong>de</strong>res Tal, s<strong>om</strong> efter Römning an<strong>de</strong>tsteds<br />
og navnlig i New-York k<strong>om</strong> hid, for<strong>de</strong>tmeste »for run», samt <strong>de</strong>rpaa<br />
sogte Hyre her, ganske bety<strong>de</strong>ligt, hvilket ogsaa stemme<strong>de</strong> med <strong>de</strong>t Sædvanlige.<br />
At Römninger overhove<strong>de</strong>t ikke ere hyppige i Hamburg, fremgaar formeentlig<br />
ogsaa af <strong>de</strong> Erfaringer, <strong>de</strong>r haves med Hensyn til <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r paambnstres<br />
paa tydske Fartöier. Saavidt <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Seemannsamt bekjendt <strong>de</strong>sertere<strong>de</strong><br />
saale<strong>de</strong>s her af <strong>de</strong> ovennævnte <strong>om</strong>trent 24,000 Soruænd efter Paamönstring<br />
ikke meer end 17, hvorimod 402 af <strong>de</strong>m, altsaa orutr. l'/io %i<br />
rornte senere u<strong>de</strong>nfor Tydskland; iblandt <strong>de</strong>m vare 148 Fyrbö<strong>de</strong>re.<br />
Blandt <strong>de</strong> skandinaviske Sofolk virke<strong>de</strong> med Nidkjærhed <strong>de</strong>n svenske Sömandspræst<br />
Olsson med en ligele<strong>de</strong>s svensk Medhjælper; dog afbro<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n Förstnævntes<br />
Virks<strong>om</strong>hed i <strong>de</strong>n seneste Tid ved Sygd<strong>om</strong>. S<strong>om</strong> Bidrag til <strong>de</strong> kirkelige<br />
Behov samle<strong>de</strong>s paa Konsulatkontoret <strong>om</strong>tr. 700 Mark, hvilket Belöbs<br />
Ringhed sammenlignet med Bidrag i tidligere Aar vel foren<strong>de</strong>el er at tilskrive<br />
<strong>de</strong>n overhaandtagen<strong>de</strong> Skik at slippe Folkene her efter korte Reiser, saa at <strong>de</strong><br />
intet have tilgo<strong>de</strong> efter <strong>de</strong> paa ForhyriDgsste<strong>de</strong>rne oppebaarne Forskud.<br />
Jeg har ved tidligere Leilighe<strong>de</strong>r gjort opmærks<strong>om</strong> paa. at i <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong><br />
tydske »Seemannshaus» by<strong>de</strong>s nogenlun<strong>de</strong> godt og billigt Logi for herværen<strong>de</strong><br />
Sömænd, tydske saavels<strong>om</strong> fremme<strong>de</strong>, og at <strong>de</strong>ts Oprettelse i sin<br />
Tid hav<strong>de</strong> ved <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rved tilveiebragte Konkurrence en meget gavnlig Indvirkning<br />
paa <strong>de</strong> övrige herværen<strong>de</strong> Logihuse, ogsaa <strong>de</strong> skandinaviske. Et, af disse<br />
sidste forer Navnet »Skandinavisk Sömandshjem» og fortjener Anbefaling saavidt<br />
jeg har kunnet erfare, optager for övrigt ogsaa andre end Skandinaver.<br />
Derhos fin<strong>de</strong>s her et engelsk Forsamlingsrum med Anledning til Læsning og<br />
Opbyggelse, hvor tillige Skandinaver have Adgang. Ligele<strong>de</strong>s bliver her for<br />
Ti<strong>de</strong>n blandt Tydskerne arbei<strong>de</strong>t paa at faa oprettet et S<strong>om</strong>andshjem; <strong>de</strong>tte haabes<br />
at ville begyn<strong>de</strong> sin Virks<strong>om</strong>hed allere<strong>de</strong> i Mai d. A., og <strong>de</strong>t paastaaes,<br />
at Logi og Kost <strong>de</strong>r skal blive billigere end <strong>de</strong> nu sædvanlige 2 M. pr Dag<br />
eller ] 5 pr Uge.<br />
Af <strong>de</strong>n i Hamburg si<strong>de</strong>n 1881 bosatte, af <strong>de</strong>t norske Veritas ansatte<br />
Besigtelsesinand, hvis Distrikt for nærværen<strong>de</strong> <strong>om</strong>fatter Tydskland. Danmark,<br />
Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne og Belgien, blev i <strong>1886</strong> udfort 39 Besigteiser (<strong>de</strong>ri indbefattet<br />
<strong>de</strong> partielle) hersteds cg i <strong>de</strong> övrige Elbhavne samt 27 i andre Havne. I 1885<br />
vare disses Tal i Hamburg og <strong>de</strong> andre Elbhavne 56 og 35, i 18S4 83 og<br />
40; tidligere end höiere.<br />
Ifölge modtagne Opgaver over <strong>de</strong> svenske i 1880 til Hamburg ank<strong>om</strong>ne<br />
eller herfra afgaae<strong>de</strong> Fartöiers Fragter (brutto), udgjor<strong>de</strong> disses Belöb for <strong>de</strong><br />
fra Sverige hidk<strong>om</strong>nes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> <strong>om</strong>tr. M. 108,500 og for <strong>de</strong> herfra til<br />
Sverige afgaae<strong>de</strong>s M. 200,900. Indgaaeu<strong>de</strong> Fragt hertil fra andre Lan<strong>de</strong> var<br />
M. 353,400, og udgaaen<strong>de</strong> herfra til andre Lan<strong>de</strong> M. 123,300. I 1885 var<br />
disse Tal resp. M. 117.000, 255,700, 300,000, 124.300; i 1884 M. 126,400.<br />
250,000, 479,300 og 92,900. Bruttofragterne for <strong>de</strong> til Vicekonsulaterne<br />
k<strong>om</strong>ne svenske Fartöier vare i <strong>1886</strong> kun <strong>om</strong>tr. M. 17.800: i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar vare ogsaa disse noget höiere.<br />
For <strong>de</strong> norske Skibe, s<strong>om</strong> besögte Hamburg, var Fragternes Bruttobelöb<br />
for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge <strong>om</strong>tr. M. 605,400, for Udgaaen<strong>de</strong> herfra til Norge
170<br />
M. 729,600; Indgaaen<strong>de</strong> hertil fra andre Lan<strong>de</strong> var <strong>om</strong>tr. M. 1,969,700 og<br />
Udgaaen<strong>de</strong> herfra til andre Lan<strong>de</strong> M. 698,200. I 1885 vare disse Tal resp.<br />
M. 545,200, 699,100, 2,178,337 og 769,154; i 1884 resp. M. 830,800,<br />
787,100, 2,288,900 og 699,900.<br />
Bruttofragterne for <strong>de</strong> til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne norske Fartöier var i<br />
<strong>1886</strong> <strong>om</strong>tr. M. 195,000, hvoraf kun M. 22,100 for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge. I<br />
1885 var Belöbet <strong>om</strong>tr. M. 165,000, i 1884 M. 286,100, i 1883 M. 257,000.<br />
Vore hidk<strong>om</strong>ne Fartöier vare s<strong>om</strong> sædvanlig for en stor Deel beskjæftige<strong>de</strong><br />
i Farten fra Amerikas atlantiske Kyst, fornemmelig bringen<strong>de</strong> hid Petroleum,<br />
Harpix, Farvetræ og andre Træsorter samt Hu<strong>de</strong>r og Beenaske, enkeltvis<br />
ogsaa Kaffe og Tobak m. v. Petroleumfragterne holdt sig for<strong>de</strong>tmeste<br />
i 2 Sh. eller nær <strong>de</strong>rved pr Barrel, gik vistnok til sine Ti<strong>de</strong>r, især ud paa<br />
S<strong>om</strong>meren og Hösten, op til 2 Sh. 4 D. og 2 Sh. 4 7, D., enkeltvis endog til<br />
2 Sh. 6 D., men stod ogsaa en Tid lang un<strong>de</strong>r 2 Sh.; saale<strong>de</strong>s erholdt nogle<br />
i Juli og August ikke mer end 1 Sh. 10 1 /, D. à 1 Sh. 11 D., et i Februar<br />
endog kun 1 Sh. 8 S /« D. For Harpix fra Savannah variere<strong>de</strong> Fragten mellem<br />
2 Sh. 3 D. og 2 Sh. 9 l /2 D.; <strong>de</strong>n sidstnævnte Rate opnaae<strong>de</strong>s kun undtagelsesvis.<br />
For Farvetræ fra Vestindien erholdtes i Marts indtil 36 Sh. 6 D. pr<br />
Ton, i Mai 27 til 29 Sh., enkeltvis 34 Sh., i Juli og August fra 30 Sh. til<br />
32 Sh. 6 D., i November og December 30 Sh. til 30 Sh. 6 D.; fra Mexiko<br />
i April 35 Sh., i Juni 30 til 3 6 Sh., i Oktober 47 Sh. 6 D.; fra Laguna<br />
og Campeehe i Juni 32 Sh. 6 D., Kaffe fra Brasilien i Januar og Februar<br />
30 Sh. til 3 2 Sh. 6 D. Beenaske sammesteds fra i Oktober og November 14<br />
til 15 Sh; Hu<strong>de</strong>r fra Rio i Juli 22 Sh. 6 D. Oliekager fra Galveston i Februar<br />
og Marts 25 til 27 Sh., i Juni 21 Sh. 6 D. Fra Iquique Salpeter i<br />
Juli 26 Sh. 3 D. til 27 Sh. 6 D. og i November indtil 28 Sh. 9 D.; i Aarets<br />
Begyn<strong>de</strong>lse hav<strong>de</strong> man havt Beskjæftigelse i <strong>de</strong>nne Fart for <strong>om</strong>tr. 3 5 Sh. For<br />
Ris fra Akyab erholdtes i April 32 Sh. 0 D. <strong>och</strong> fra Hiogo i August 40 Sh.<br />
pr Ton. Guano fra Mai<strong>de</strong>n Island i April og Juni 32 Sh. 6 D., i September<br />
3 3 Sh. Stennöd<strong>de</strong>r fra Monta (i Ecuador) i Januar 3 5 Sh. pr Ton, i December<br />
42 Sh. — Fragterne fra Trælasthavnene i Norge pr Seilskibe vare næsten hele<br />
Aaret igjennem <strong>om</strong>tr. 25 M. pr Std, for Dampskibe 22'/3 M.; fra Sveriges<br />
Trælasthavne ved Östersöen var Standartraten <strong>om</strong>tr. M. 30 for Bord og M. 28<br />
—29 for Planker. Enkelte Dampskibe gik lavere ned, indtil M. 26, og fra<br />
Kalmar samt andre Pladse i Sydsverige lad Seilskibe sig til<strong>de</strong>els nöies med M.<br />
25—26. Snedkerigods Indsendtes fra Göteborg pr Dampskib for M. 25 pr Std.<br />
For <strong>de</strong> herfra udgaaen<strong>de</strong> Fartöier beregne<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanligt Fragten meget<br />
ofte i lump Sum; for en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> gik herfra til Nord-Amerika<br />
(Charleston, Savannah. Wilmington, Pcnsacola) med Salt, gaves dog en Fragt<br />
af 6 til 7'/i Sh., seenhöstes undtagelsesvis 8 Sh. pr Ton.<br />
Vistnok var Fragtmarke<strong>de</strong>t i<strong>de</strong>thele, især i <strong>de</strong>n senere Deel af Aaret, noget<br />
fastere end i 1S85, men <strong>de</strong>t viste sig frem<strong>de</strong>les liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n nærmest<br />
foregaaen<strong>de</strong> Tid, at Konkurrencen for mindre Seilskibe bliver stedse vanskeligere<br />
ikke alene i Forhold til Dampskibene, men ogsaa til <strong>de</strong> större Seilfartoier,<br />
fornemmelig saadanne af Jern og Staal. Selv Petroleumsfragterne<br />
overgaa meer og meer til <strong>de</strong> store Fartöier, me<strong>de</strong>ns disse igjen trues af <strong>de</strong><br />
efterhaan<strong>de</strong>n i Brug k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Cisterneskibe. Paa fjernere Farter have Seilfartöier<br />
af bety<strong>de</strong>lig Drægtighed med Ladninger af Ris, Guano, Salpeter m. ni.<br />
vidst at hol<strong>de</strong> sig nogenlun<strong>de</strong> ved Si<strong>de</strong>n af Dampskibe, men ret ofte saale<strong>de</strong>s,<br />
at For<strong>de</strong>len var li<strong>de</strong>n eller ingen. Seilskibe med Ris maatte f. E. fin<strong>de</strong> sig i<br />
en Differens til sin Ska<strong>de</strong> af 5 Sh. og i Foraaret endog mere imod Dampskibene.<br />
En Vare, s<strong>om</strong> endog fortrinsvis hidförtes i Seilskibe, var Stennöd<strong>de</strong>r
171<br />
fra <strong>de</strong>t vestlige Syd-Amerika, især Ecuador, for hvilken Artikel Hamburg er<br />
Hovedmarke<strong>de</strong>t.<br />
Hamburgg Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong> vedblev gjennem Aaret <strong>1886</strong> sin Udvikling i Retning<br />
af Seilfartöiernes Tilbagetrængen ved Dampskibsfarten; dog kun saale<strong>de</strong>s<br />
at Dampskibenes Antal og Drægtighed voxe<strong>de</strong> i stærkere Forhold end Seilfartöiernes.<br />
Thi ogsaa disse sidste tiltoge noget baa<strong>de</strong> i Tal og Drægtighed.<br />
Den l:ste Januar <strong>1886</strong> hav<strong>de</strong> Hamburg 292 Seilfartoier drægtige 133,839<br />
Tons, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r af Dampskibe hav<strong>de</strong>s 189 drægtige 188,296 Tons, hvorimod<br />
Seilskibsflaa<strong>de</strong>n i Begyn<strong>de</strong>lsen af 1887 bestod af 297 og Dampskibsflaadcn af<br />
205 Fartöier. Hine hav<strong>de</strong> en Drægtigbed af 138,008 og disse af 210,150<br />
Tons. Denne Stigning for Seilfartöiernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> var en Særegenhed<br />
for Aaret <strong>1886</strong>, thi forövrigt er en Synkning ikke alene i Seilskibenes Antal,<br />
men ogsaa — skjönt i mindre Grad — i <strong>de</strong>res Tonnage at konstatere i <strong>de</strong><br />
senere Aar, me<strong>de</strong>ns Dampskibene voxe<strong>de</strong> stærkt baa<strong>de</strong> i Tal og Drægtighed.<br />
Saale<strong>de</strong>s hav<strong>de</strong> Hamburg endnu i Begyn<strong>de</strong>lsen af 1883 336 Seilfartoier drægtige<br />
140,859 Tons, me<strong>de</strong>ns Dampskibenes Tal da var kun 167 og disses Drægtighed<br />
154,615 Tons. Dampskibene hav<strong>de</strong> altsaa da en gjennemsnitlig Drægtighed<br />
af <strong>om</strong>tr. 926 Tons, hvorimod <strong>de</strong>n nu er <strong>om</strong>tr. 1,025 Tons, og Seilskibene<br />
vare da drægtige <strong>om</strong>tr. 419 Tons, nu henved 465. Det hamburgske<br />
Re<strong>de</strong>ri har nieer og meer skillet sig ved <strong>de</strong> mindre Seilskibe, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t efterhaan<strong>de</strong>n<br />
er k<strong>om</strong>met i Besid<strong>de</strong>lse af en Række större Jernseilskibe og med<br />
Hensyn til disse saavels<strong>om</strong> til Dampskibene har fört sig alle Forbedringer i<br />
Skibsbygning og Maskinvæsen tilnytte. S<strong>om</strong> Tegn paa Skibsfartens vedbliven<strong>de</strong><br />
Fremgang kan ogsaa bemærkes, at her i <strong>1886</strong> hæve<strong>de</strong>s en Tonnageafgift af<br />
<strong>om</strong>tr. M. 931,200, i 1885 M. 917,500.<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Hamburg ank<strong>om</strong>ne sögaaen<strong>de</strong> Fartöier vari 188 6 i<strong>de</strong>thele<br />
6,913 drægtige 3,791,992 Tons, <strong>de</strong>raf 4,654 Dampskibe drægtige 3,203,626<br />
Tons, i 1885 var <strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>no Skibes Antal kun 6,790 drægtige 3,704,112<br />
Tons; <strong>de</strong>raf 4,478 Dampskibe drægtige 3.096,930 Tons. Overhove<strong>de</strong>t var saavel<br />
Antallet af Skibe s<strong>om</strong> Tonnagen i <strong>1886</strong> större end nogensin<strong>de</strong> forhen. Paa<br />
<strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Sömandsamt udniönstre<strong>de</strong>s Mandskab for 1,108 Skibe, hvoraf<br />
840 Dampfartöier; af disse vare 58 5 bestemte til Havne u<strong>de</strong>nfor Europa og<br />
Mid<strong>de</strong>lhavet, nemlig 319 til Amerikas Östkyst og 80 til <strong>de</strong>ts Vestkyst, 58 til<br />
Vestindien, 35 til Australien eller Sydsöen, 10 til Ostindien, 3 7 til China,<br />
Japan eller russisk Asien, 7 til Ostkysten af Afrika og 3 3 til <strong>de</strong>ts Vestkyst.<br />
Til Altona k<strong>om</strong> i 1880 005 sOgaaen<strong>de</strong> Fartöier drægtige 101,707 Tons,<br />
<strong>de</strong>raf kun 92 Dampskibe drægtige 75,816 Tons. Af disse k<strong>om</strong> fra ikke-europæiske<br />
Lan<strong>de</strong> kun 1 7. Dette var en bety<strong>de</strong>lig Tilbagegang i Skibstal og Drægtighed,<br />
foranlediget ved <strong>de</strong>n vedvaren<strong>de</strong> Overgang af Gros<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, i <strong>1886</strong> fornemmeligen<br />
af <strong>de</strong>n oversöiske Kornindförsol, til Hamburg.<br />
De i regulær Fart fra Hamburg til andre Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le gaaen<strong>de</strong> Dampskibe<br />
viste, trods <strong>de</strong> i<strong>de</strong>thele endnu mislige Fragtkonjunkturer og <strong>de</strong>n volds<strong>om</strong>me Konkurrence<br />
i flere Router, dog Evne til at optjene nogenlun<strong>de</strong>, til<strong>de</strong>els endog tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r. Saale<strong>de</strong>s gav Dampskibsselskabet »Kosmos», hvis<br />
Skibe befare La Plata og <strong>de</strong>t vestlige Syd-Amerika, en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 11 1/9, %,<br />
i 1885 rigtignok 13 1 /,« og dot »Hamburgsydamerikanske Dampskibsselskab»,<br />
hvis Skibe gaa til Brasilien og Plataflo<strong>de</strong>n, 10 %, i 1885 12. Förstnævnte<br />
Selskabs Direktion bemærke<strong>de</strong> i sin Aarsberetning, at alle <strong>de</strong> foretagne Reiser<br />
hav<strong>de</strong> afgivet For<strong>de</strong>el, og <strong>de</strong>t uagtet Forventningerne paa Grund af <strong>de</strong>n noget<br />
knappe Kaffehöst i Central-Amerika vare blevne noget skuffe<strong>de</strong>. I <strong>de</strong>n seneste<br />
Deel af Aaret bered<strong>de</strong>s Farten Hindringer i Anledning af <strong>de</strong>n i La Platastaterne<br />
udbrudte Cholera, og endnu större Vanskelighe<strong>de</strong>r opsto<strong>de</strong> for Selskabet
172<br />
i Anledning af at et italiensk Dampskibsselskab ligele<strong>de</strong>s etablere<strong>de</strong> Farter til<br />
La Plata og Vestkysten, hvorved bland an<strong>de</strong>t blev grebet ind i Vareförselen<br />
imellem <strong>de</strong>t vestlige og östlige Syd-Amerika, samt at <strong>de</strong>rnæst et britisk Dampskibsselskab<br />
optog maanedlige Expeditioner fra Antwerpen til Vestkyst; og hertil<br />
k<strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r i Hamburg selv oprette<strong>de</strong>s en »Pacific»-Linie, s<strong>om</strong> traadte i<br />
direkte Konkurrence med Kosmos; imellem disse to opstod en skarp Konkurrencekamp,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> acceptere<strong>de</strong> en Tredie<strong>de</strong>el af <strong>de</strong> tidligere Fragtrater, til<br />
Valparaiso M. 20 pr Kubikmeter. Rigtignok har her været stærkt advaret<br />
imod saadanne Kampe og <strong>de</strong> <strong>de</strong>raf opstaaen<strong>de</strong> Overfyldinger af <strong>de</strong> sydamerikanske<br />
Marke<strong>de</strong>r, i<strong>de</strong>t Erfaringen har vist, hvad <strong>de</strong>r ogsaa ligger i Sagens<br />
Natur, at snart <strong>de</strong>refter fölger volds<strong>om</strong> Synkning af Varepriserne, forcere<strong>de</strong><br />
Realisationer m. v. til Forstyrrelse igjennem lange Ti<strong>de</strong>r af Forhol<strong>de</strong>ne for aile<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, baa<strong>de</strong> Re<strong>de</strong>rier, Exporteurer, Importeurer, K<strong>om</strong>missionærer og<br />
Fabrikanter. — Det sydamerikanske Dampskibsselskab saa sig, uagtet ogsaa<br />
<strong>de</strong>tte meget genere<strong>de</strong>s af Konkurrencen med andre, især britiske, Dampskibe,<br />
istand til at gjöre ret go<strong>de</strong> Forretninger i Anledning af <strong>de</strong>n stærke Opbl<strong>om</strong>string<br />
af Exportforretninger til Brasilien og La Plata, fornemmeligen udpaa<br />
Hösten, og <strong>de</strong>t foranledige<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rved til en bety<strong>de</strong>lig Formerelse af sine Expeditioner<br />
samt til at tage flere befragte<strong>de</strong> Dampskibe til Hjælp.<br />
Det »Hamburg-amerikanske Paketfartsaktieselskab», s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> to senest<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar ikke hav<strong>de</strong> seet sig istand til at y<strong>de</strong> nogen Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, fandt<br />
at kunne for<strong>de</strong>le 4 ?„', saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> ogsaa Tilfæl<strong>de</strong>t hav<strong>de</strong> været i 1883 efter<br />
et tidligere meer indbringen<strong>de</strong> Tidsrum. At <strong>de</strong>tte Selskab nu igjen er k<strong>om</strong>met<br />
noget til Velmagt, bevirke<strong>de</strong>s vel især ved at <strong>de</strong>t forene<strong>de</strong> sig med to<br />
andre herværen<strong>de</strong> Skibsre<strong>de</strong>rier, s<strong>om</strong> först hvert for sig og senere tilsammen<br />
hav<strong>de</strong> konkurreret med samme, og <strong>de</strong>t saale<strong>de</strong>s blev istand til at ansætte Fragtrater,<br />
<strong>de</strong>r vare nogenlun<strong>de</strong> lönnen<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n at opmuntre andre til Konkurrence;<br />
og hertil k<strong>om</strong>, at <strong>de</strong>t, efteråt en i 1885 i eu Konferens mellem <strong>de</strong> nor<strong>de</strong>uropæiske<br />
Linier truffet Overensk<strong>om</strong>st <strong>om</strong> Passagerpriser var gaaet overstyr<br />
ved Udtræ<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>t antwerpenske Selskab, lykke<strong>de</strong>s at træffe ny Aftale<br />
med <strong>de</strong> britiske Linier. Paa Linien Hamburg—New-York udförtes 81 Reiser<br />
og paa <strong>de</strong>n vestindisk-mexikanske Linie 4S; <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n indrette<strong>de</strong>s en maanedlig<br />
Linie fra Stettin til New-York, iste<strong>de</strong>tfor en tidligere uregelmæssig Forbin<strong>de</strong>lse,<br />
s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> været un<strong>de</strong>rholdt af et Re<strong>de</strong>rifirma i Stettin. Paa Hamburg—<br />
New-Yorker-Linien befordre<strong>de</strong>s til New-York <strong>om</strong>tr. 33,400 Personer, henved<br />
9,000 mindre end i 1885, og <strong>de</strong>r har i <strong>de</strong>nne Anledning samt med Hensyn<br />
til Passagerfartens Aftagen overhove<strong>de</strong>t fra <strong>de</strong> tydske Havne, ligeoverfor <strong>de</strong><br />
belgisk-hollandske og navnligen Antwerpen, været i <strong>de</strong>n tydske Rigsdag fremsat<br />
Formodninger <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>tte er foranlediget ved Mangler ved <strong>de</strong>t tyske Udvandrervæsen.<br />
Herimod er dog — og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes med Rette — paastaaet, at<br />
uagtet vistnok paa nogle af <strong>de</strong> tydske Udvandrerskibe visso Arrangements la<strong>de</strong><br />
tilbage at önske, er dog <strong>de</strong>n egentlige Grund til at Udvandrerströmmen soger<br />
saa stærkt hen til Antwerpen netop snarere at söge i <strong>de</strong> <strong>de</strong>rfra udgaaen<strong>de</strong> Fartöiers<br />
mindre go<strong>de</strong> Beskaffenhed, i<strong>de</strong>t Priserne af Hensyn <strong>de</strong>rtil ere stille<strong>de</strong><br />
meget lavt.<br />
Det »tydske Dampskibsre<strong>de</strong>ri», <strong>de</strong>n saakaldte Kingsinlinie, hvis Skibe fare<br />
paa <strong>de</strong>t östlige Asien, har trods sin mægtige Konkurrent, <strong>de</strong>n af Rigskassen<br />
subvenere<strong>de</strong> bremenske Linie Nord<strong>de</strong>utsche Lloyd, vidst at hol<strong>de</strong> sig oppe og<br />
giver sine Aktionærer 4 % for <strong>1886</strong>, liges<strong>om</strong> Tilfæl<strong>de</strong>t var for 1885. For<br />
<strong>de</strong> to næstforegaaen<strong>de</strong> Aar erholdt Aktionærerne ingen Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>; tidligere<br />
hav<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong>ne været bedre. Da <strong>de</strong>tte Selskab for 15 Aar si<strong>de</strong>n optog Farten<br />
paa Indien og China, hav<strong>de</strong>s herfra kun li<strong>de</strong>n Udfragt og <strong>de</strong>ts Fartöier
173<br />
maatte söge ind til England for at erhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>t Manglen<strong>de</strong>; men <strong>de</strong>tte forandre<strong>de</strong>s<br />
efterhaan<strong>de</strong>n ved <strong>de</strong>t stedfundne Opsving af Forbin<strong>de</strong>lserne med Öst-<br />
Asien og ifölge <strong>de</strong>n Tillid, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Dampskibsliuie erhverve<strong>de</strong> sig, saa at<br />
man endog for to Aar si<strong>de</strong>n saa sig istand til at indrette en 20-dags Fart naaen<strong>de</strong><br />
til Japan. I <strong>1886</strong> var Tilgangen af Gods saa bety<strong>de</strong>lig, at <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong>s<br />
ful<strong>de</strong> Ladninger for alle Expeditioner baa<strong>de</strong> ud- og indgaaen<strong>de</strong>, vistnok til lave<br />
Fragter. I Suezkanalafgift (21 Fartöier udgaaen<strong>de</strong> og 20 tilbage) betakes<br />
<strong>om</strong>trent 423,000 Frcs. — For at kunne tilfredsstille <strong>de</strong>n i en nærmere Fremtid<br />
forvente<strong>de</strong> y<strong>de</strong>rligere Udviklings Krav, har Selskabet bestemt sig til at afskaffe<br />
nogle af sine mindre Fartöier og la<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>res Sted bygge to store Staaldampskibe.<br />
Flere af <strong>de</strong> tidligere her bestaaen<strong>de</strong> större Re<strong>de</strong>rier udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> sin Virkekreds<br />
ved at la<strong>de</strong> <strong>de</strong>m tilhören<strong>de</strong> Dampskibslinier strække sig til Havne, s<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
ikke tidligere hav<strong>de</strong> besögt; saale<strong>de</strong>s optog Sl<strong>om</strong>ans Mid<strong>de</strong>lhavslinie Tanger i Marokko<br />
og i Goletta i Tunis i Kredsen af sine regelmæssige Farter; og <strong>de</strong> Freitas'ske<br />
Skibe udstrækte sine Farter til Smyrna. Woermanns Linie formere<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos<br />
sine Farter paa Vest-Afrika. Derimod standse<strong>de</strong> <strong>de</strong>n Sl<strong>om</strong>anske Australieliuie<br />
si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n subvenere<strong>de</strong> Bremenske Linie begyndte sin Fart til hin Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>el<br />
og <strong>de</strong>rved trak til Bremerhaven og Antwerpen <strong>de</strong> af Hamburg knytte<strong>de</strong> for<br />
Tydsklands Udförsels<strong>han<strong>de</strong>l</strong> saa loven<strong>de</strong> Forbin<strong>de</strong>lser med <strong>de</strong> <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> opbl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong><br />
britiske Kolonier.<br />
Ogsaa for Elbskibsfarten ovenfor Hamburg forklares Aaret <strong>1886</strong> i<strong>de</strong>thcle<br />
at have været, mindre heldigt, til<strong>de</strong>els paa Grund af stærk Konkurrence, men<br />
ogsaa fordi <strong>de</strong>nne Skibsfart ikke kun<strong>de</strong> begyn<strong>de</strong> forend langt ud paa Aaret, og<br />
ud paa Hösten var Vandstan<strong>de</strong>n utilfredsstillen<strong>de</strong>. Saale<strong>de</strong>s hav<strong>de</strong> »Neue Nord<strong>de</strong>utsche<br />
Fluss-Dainpfsehiffsgesellschaft» kun en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 7 ,"/, i 1885 8<br />
°o, i <strong>de</strong> næstforegaacn<strong>de</strong> Aar endog 9 % og mere. Fornemmeligen i Maane<strong>de</strong>rne<br />
Juli, August og September trykke<strong>de</strong>s Fragterne stærkt ned. Elbskibsfarten<br />
maa dog i<strong>de</strong>thele ansees at være i Fremgang si<strong>de</strong>n Aaret 1880, da vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
österrigske Jernbaner nedsatte sine Fragter; et i Osterrig dannet<br />
Nordvestskibsfartsselskab interessere<strong>de</strong> sig for Sagen og energisk Virks<strong>om</strong>hed<br />
indtraadto for fra Laube ved Teschen at gjiire Elben til et meget benyttet og<br />
forholdsvis billigt Forbin<strong>de</strong>lsesled med Hamburg. Si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n Tid har Farten<br />
fra Österrig hertil ad <strong>de</strong>nne Vei flecrdoblet sig, i<strong>de</strong>t ikke alene mindre værdiful<strong>de</strong><br />
Varer, s<strong>om</strong> Sten, Kul, Træ etc., föres ned hertil, men ogsaa Korn,<br />
Meel, Sukker og mange Fabrikata, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Fragt tilbage tages Kolonialvarer<br />
etc. I Böhmen har man arbei<strong>de</strong>t ivrig paa at forlænge og fordybe<br />
<strong>de</strong>nne Vandvei, saa at, man haaber med <strong>de</strong>t förste, vel endog in<strong>de</strong>n Udgangen<br />
af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar at faa istand umid<strong>de</strong>lbar Forbin<strong>de</strong>lse mellem her og Prag<br />
eller et nær <strong>de</strong>nne Stad liggen<strong>de</strong> Punkt.<br />
Ilölge <strong>de</strong>n her s<strong>om</strong> Bilag hosfölgen<strong>de</strong> forelöbige Opgave fra Hamburgs<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistiske Bureau angaaen<strong>de</strong> »nogle Ilovedartikler af Indforselen» fra<br />
Sverige og Norge i <strong>1886</strong> kan <strong>de</strong>n direkte Indförsel fra iorstnævnte Land auslaaes<br />
til over 5,700,000 Mark. Artiklerne Jern og Jernvarcr samt andre<br />
Metaller og Metallvarer. Maskiner, Trælast og Stav, Fyrstikker, Papir, Hu<strong>de</strong>r<br />
og Skind, Koruvarer, Fiskevarer, Sprit og <strong>de</strong>sl. samt Sten ere opförte til en<br />
'\ ærdi af ointr. 5,5-10,000 Mark. Deraf repræsentere<strong>de</strong> Stang- og Sme<strong>de</strong>jern<br />
en Værdi af <strong>om</strong>tr. M. 1,962,000, Jernspiger 109,000, Staal 83,200 og Kobber<br />
73,100, Fyrstikker 1.656,150, Træ og Stav 585,700, Sten 292.600,<br />
Hu<strong>de</strong>r og Skind 172,300, Papir 168,600, Hve<strong>de</strong> 89,200, men Havre kun 400<br />
samt Sprit og <strong>de</strong>sl. kun 33,100. — For Aaret 1885 ansloges Indiorselen fra<br />
Sverige til i<strong>de</strong>thele M. 5,091.000, for 1S84 til M. 4,932.000.
174<br />
Indforselen fra Norge i <strong>1886</strong> belöb sig ifölge samme Statistik til en Værdi<br />
af <strong>om</strong>tr. 9 7 /i0 Millioner Mark eller lidt mere. Saale<strong>de</strong>s sees Fisk, Tran, Trælast,<br />
Træmasse og Fyrstikker, Jern og Jernvarer samt andre Metaller, Maskiner,<br />
Ol, Sprit og <strong>de</strong>sl., Hu<strong>de</strong>r og Skind, Papir, Gjödningsemner, Jod og Jodkalium,<br />
Sten, Fjær og Duun anförte til en Værdi af <strong>om</strong>tr. 9 1/2, Million<br />
Mark; <strong>de</strong>ribland Tran M. 2,003,000, Klipfisk og Törfisk 2,070,900, Sild<br />
1,021.800, fersk Fisk 288.400, ansjos 1 60,000, Fiskguano 525,500, Öl 484,100,<br />
Papir 451,500, Jod og Jodkalium 417,500, Sten 388,700, Fyrstikker 319,000,<br />
Hu<strong>de</strong>r og Skind 308,100, Trælast og Stav 305,700, Træmasse 204,300, Stangog<br />
Sme<strong>de</strong>jern 79,300, Jernspiger 124,600. Kobber 68,000, Sprit og <strong>de</strong>sl. kun<br />
43,700. — For Aaret 1885 ansloges Indforselen fra Norge i<strong>de</strong>thele til M.<br />
9,641,000, for 1884 til M. 11,560,000.<br />
Det sees saale<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n Forbedring i Affærsstillingon, s<strong>om</strong> overbove<strong>de</strong>t<br />
her indtraadte i Aaret 188 6, ogsaa forsaavidt har vist sin Indfly<strong>de</strong>lse med<br />
Hensyn til Forbin<strong>de</strong>lserne med Sverige og Norge, at Indforselen <strong>de</strong>rfra fremstilles<br />
s<strong>om</strong> större end i 18 85 og for Sveriges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> endog usædvanlig<br />
bety<strong>de</strong>lig sammenlignet med flere tidligere Aar. Forøgelsen af Indforselen <strong>de</strong>rfra<br />
sees især at have fun<strong>de</strong>t Sted med Hensyn til Stangjern, hvoraf Værdien<br />
angives med <strong>om</strong>tr. 600,000 Mark mer end for 1885, Jernspiger Forskjel M.<br />
69,000, Træ Forskjel 165.000 og Fyrstikker Forskjel 319,000, me<strong>de</strong>ns Formindskelse<br />
fandt Stod med Hensyn til Sand-, Granit- og Brolægning3Sten, Forskjel<br />
M. 233,000, Kalveskind Forskjel 182,000 og enkelte andre Artikler.<br />
Vistnok stiller Forskjelle;i sig noget forskjellig, naar <strong>de</strong>r tages Hensyn til <strong>de</strong><br />
svenske Artikler, s<strong>om</strong> ikke ere hidk<strong>om</strong>ne tilsös, men tillands, især fra Lilbeck.<br />
For Norges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> viste Forögelsen sig fornemmelig med Hensyn<br />
til Klip- og Törfisk. Forskjel imod 1885 M. 357,000, saltet Sild Foskjel M.<br />
95,000. fersk Fisk Forskjel 118,000, Træmasse Forskjel 160.000, Sand-, Granit-<br />
og Brolægningssten Forskjel 174.000, Fyrstikker Forskjel 114,000, Papir<br />
Forskjel 103,000. Derimod var Indførselen mindre af Kalveskiud, Forskjel<br />
M. 240,000, af Faar- og Gje<strong>de</strong>skind Forskjel 54,000, Fiskeguano Forskjel<br />
50,000 m. v.<br />
Jern m. v. De mislige Konjunkturer paa Jernmarke<strong>de</strong>t vedbleve i <strong>de</strong>t<br />
Væsentlige r.gsaa i <strong>1886</strong>, og selv do Forbedringer i samme, s<strong>om</strong> med Hensyn<br />
til prima Mærker svensk Stangjern hav<strong>de</strong> vist sig si<strong>de</strong>n Slutningen af Aaret<br />
1883 og vedligeholdt sig navnligen i 1885, da bety<strong>de</strong>lige Omsætninger fandt<br />
Sted til temmelig tilfredsstillen<strong>de</strong> Priser, kun<strong>de</strong> ikke fasthol<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong>. Selv<br />
billigere Anbud fra Sverige förte ikke til bety<strong>de</strong>ligere Afslutninger. Snm Grund<br />
anförtes <strong>de</strong>n stærke Export i 1885. s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> tilstrækkeligen forsynet flere<br />
oversöiske Marke<strong>de</strong>r, saave'.s<strong>om</strong> ugunstige Coursf'orhol<strong>de</strong>. hvilke sidste dog ikke<br />
kun<strong>de</strong> paaberaabes for <strong>de</strong> seneste Maane<strong>de</strong>r af <strong>1886</strong>. Ved Aarets Udgang var<br />
Prisen for la la sme<strong>de</strong>t svensk Jern kun M. 9.50 pr 50 Kgr. Grundpris cif. Hamburg,<br />
iste<strong>de</strong>tfor at dm i 1884 og 18.85 hav<strong>de</strong> været M. 10 og mere. Og-aa<br />
i <strong>de</strong> sædvanlige Mærker intraadte Flauhed i Aarets Löb saavel med Hensyn<br />
til Pris s<strong>om</strong> til<strong>de</strong>els med Hensyn til Behov: dog blev nogle oversöiske Bestillinger<br />
effektuere<strong>de</strong>. Prisen paa <strong>de</strong>tte Jern notere<strong>de</strong>s slutligen til M. 8.65—<br />
8.70 pr 50 Kgr. eif. Det wtstfalske Stangjern la. s<strong>om</strong> i Slutningen af 1885<br />
hav<strong>de</strong> staaet i <strong>de</strong>n ugunstige Pris M. 9 7 pr Ton, faldt end y<strong>de</strong>rligere i Löbet<br />
af <strong>1886</strong>, indtil man endog i enkelte Tilfæl<strong>de</strong> kun<strong>de</strong> kjöbe <strong>de</strong>t for M. 87 ab<br />
Værk, hvorved, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>ligon antages, ikke engang Produktions<strong>om</strong>kostningerne<br />
kun<strong>de</strong> dækkes. I November indtraadte dog en Forandring: Kjöbelysten<br />
steg, og ved Aarets Udgang forlangtes <strong>om</strong>tr. M. 100. I Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af Januar d. A. blev endog i en Forsamling i Frankfurt am Main af <strong>de</strong> i <strong>de</strong>n
175<br />
si<strong>de</strong>n en Række af Aar bestaaen<strong>de</strong> Stangjernkonvention interessere<strong>de</strong> Valtseværker<br />
i Saar- og Moselegnen tn. v. besluttet at forhöie Grundprisen for Stangjern<br />
til M. 104 pr Ton, og Ten<strong>de</strong>ntsen til Stigning vedblev ogsaa senere i <strong>de</strong>t<br />
nye Aar. — Indfbrselen af engelsk, navnlig Staffordshire, Stangjern er i <strong>de</strong><br />
senere Aar aftaget, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> tydske Jernværker have arbei<strong>de</strong>t paa at levere<br />
Material af ligesaa god Beskaffenhed.<br />
Ovennævnte Stigning af Priserne paa <strong>de</strong>t tydske Stangjorn stod antageligen<br />
i Forbin<strong>de</strong>lse med at man saavel i Tydskland s<strong>om</strong> i England og Skotland<br />
begyndte med Energi at foretage Indskrænkning i Produktionen af Rujernet,<br />
efteråt man var k<strong>om</strong>met til Overbevisning <strong>om</strong> at et bety<strong>de</strong>ligt Misforhold<br />
bestod mellem Konsumtion og Produktion. Det var konstateret, at Lagerne<br />
vare voxe<strong>de</strong> ganske uforholdsmæssig, og Prisen paa Glasgow warrants<br />
var i Marts Maaned gaaet ned til un<strong>de</strong>r 3 8 Sh., hvilket kun<strong>de</strong> synes utroligt,<br />
naar erindres, at allere<strong>de</strong> i 1883 <strong>de</strong>n Pris af 43 Sh., hvortil disse warrants<br />
da sank, paasto<strong>de</strong>s at være tabbringen<strong>de</strong> for mange Værker. Da imidlertid<br />
si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n <strong>om</strong>talte Indskrænkning fandt Sted og <strong>de</strong>r ud paa Hösten tillige af<br />
andre Grun<strong>de</strong> — hvoriblandt större Ordres fra Amerika — begyndte i<strong>de</strong>thele<br />
at udvikle sig mere Liv i Forretningerne, blev Ten<strong>de</strong>ntsen opadgaaen<strong>de</strong> endog<br />
i saadan Grad, at <strong>de</strong>r ved Aarets Slutning betaltes 44 Sh., hvilken Bevægelse<br />
ogsaa senere fortsattes. I Tydskland (<strong>de</strong>ri indbefattet Luxemburg) blev Produktionen<br />
saavidt indskrænket, at <strong>de</strong>n opgives for hele Aaret til 3,339,803<br />
Tons imod 3,751,775 i 1885.<br />
Indforselen hertil af Stangjern tilsös fra Sverige var, s<strong>om</strong> ovenfor bemærket,<br />
ret bety<strong>de</strong>lig sammenlignet med 1885, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n nemlig er anslaaet til<br />
<strong>om</strong>tr. 107,700 D. C. imod 69,209 D. C; ogsaa i <strong>de</strong> nærmeste tidligere Aar var<br />
<strong>de</strong>n mindre end i <strong>1886</strong>. Det maa dog i <strong>de</strong>nne Forbin<strong>de</strong>lse erindres, at Indforselen<br />
til Liibeck var i 188 6 adskilligt mindre end i 18S5 samt at bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvantitæter s<strong>om</strong> sædvanlig gik til andre Lan<strong>de</strong>, især Amerika, hvor Behovet<br />
for samme var steget i Forbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r igjen stærkt opbl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong><br />
Jernindustri og i<strong>de</strong>thele stigen<strong>de</strong> Forretningsvirks<strong>om</strong>hed. — Indiörselen<br />
af Rujern hersteds fra Sverige var ligele<strong>de</strong>s noget större end i 1885, nemlig<br />
5,550 D. C. imod 1,219. — Af Jernspiger k<strong>om</strong> 1,5)6 D. C. imod 1,189 i 1885.<br />
Fra Norge indförtes 3,915 D. C. Stang- og Sme<strong>de</strong>jern samt 1.246 D. C. Jernspiger;<br />
i 1885 vare disse Tal 3,317 og 2,631.<br />
Christiania Hesteskosömfabriks Filial ved Bergedorf nær Hamburg har i<br />
<strong>1886</strong> liges<strong>om</strong> i 1885 kun sysselsat en indskrænket Arbeidsstyrke, men Udsigterne<br />
syntes noget lysere ved Aarets Udgang. Man har frygtet Konkurrence<br />
af en nyligt i Schlesicn indrettet rigtignok ikke bety<strong>de</strong>lig Fabrik; dog var<br />
endnu ikke sporet nogen Indfly<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>nne paa Priserne.<br />
Af Staal indförtes i 1S86 fra Sverige direkte 3,145 D. C; i 1885 2,678;<br />
fra Norge höist ubety<strong>de</strong>ligt, resp. 8 6 og 99 D. C.<br />
Kobber. Med Hensyn hertil vedbleve <strong>de</strong> y<strong>de</strong>rst ugunstige Forhold fra<br />
<strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar. Den overor<strong>de</strong>ntlige og uberegnelige oversoiske<br />
Produktion med <strong>de</strong> <strong>de</strong>raf fölgeu<strong>de</strong> stærke Prisfald bav<strong>de</strong> foranlediget stor Tilbagehol<strong>de</strong>nhed<br />
hos Spekulanter saave's<strong>om</strong> Konsumenter, og Omsætninger fandt<br />
saale<strong>de</strong>s kun Sted in<strong>de</strong>n ret snevre Grændser. Priserne for Chilibarrer notere<strong>de</strong>s<br />
næsten hele Aaret igjennem kun <strong>om</strong>tr. 40 .£, undtagen i Foraaret, da<br />
Prisen en kort Tid gik op til 44 £; ved Aarets Udgang var <strong>de</strong>n fal<strong>de</strong>n til<br />
<strong>de</strong>t uhört lave Standpunkt 38 1 /4 £ llöraas Rosetter, s<strong>om</strong> ved Slutningen af<br />
1884. efter en vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Syuken si<strong>de</strong>n 1882, endnu notere<strong>de</strong>s M. 60 — 60.30<br />
pr 50 Kgr., notere<strong>de</strong>s i Slutningen af <strong>1886</strong> M. 44.
176<br />
I Tydskland har ogsaa været hört stærke Klager over <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske<br />
Kobberproduktions Stilling, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne paastaaes i <strong>de</strong>t sidste Aar at være y<strong>de</strong>rligere<br />
forværret, saa at t. Ex. Arbei<strong>de</strong>rnes Antal ved Mansfel<strong>de</strong>r-Værkerne<br />
har maattet indskrænkes fra næsten 18,000 til lidt over 16,000. I <strong>de</strong>t preussiske<br />
Deputeretkammer er <strong>de</strong>rfor nyligen — dog kun enkeltvis — fremsat<br />
Önske <strong>om</strong> Iudförselstold paa Raakobber.<br />
For yellow metal Var Marke<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> her berörte Omstændighe<strong>de</strong>r ligele<strong>de</strong>s<br />
daarligt, saameget mere s<strong>om</strong> Priserne paa <strong>de</strong>nne Artikel selvfölgeligen<br />
ogsaa paavirke<strong>de</strong>s af Fragtmarke<strong>de</strong>ts Stilling og Træskibenes sunkne Værdi.<br />
Vistnok indtraadte en kort Tid nogen Bedring paa <strong>de</strong>t engelske Marked, men<br />
<strong>de</strong>n öve<strong>de</strong> neppe Indfly<strong>de</strong>lse her. Allere<strong>de</strong> i 1885 var Prisen for bedste Vare<br />
gaaet ned indtil M. 40 pr 50 Kgr. eller noget mindre, naar gammelt Metal<br />
tilbagelevere<strong>de</strong>s, og Forhol<strong>de</strong>ne forbleve un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n hersken<strong>de</strong> ringe Sögning<br />
i <strong>1886</strong> væsentligen <strong>de</strong> samme med n<strong>om</strong>inelle Priser. Noteringen ved Aarets<br />
Udgang var M. 44—45. Samme flaue Ten<strong>de</strong>ns gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Hensyn<br />
til gammelt yellow metal; dog blev <strong>de</strong>t her lagre<strong>de</strong> store Kvantum en<strong>de</strong>el<br />
formindsket ved Realisation.<br />
Træ m. m. Fra Sverige var ifölge <strong>de</strong>t statistiske Bureaus forelobige Opgaver<br />
Indforselen til Hamburg af Trælast 140,292 D. C. af Værdi 557,900<br />
Mark (foru<strong>de</strong>n Stav 4,655 D. C), saale<strong>de</strong>s ret bety<strong>de</strong>lig sammenlignet med<br />
1885, da <strong>de</strong>n var 84,236 D. C. (i 1884 78,431 D. C). Ifölge andre Opgaver<br />
skal Iudforselen fra Sverige til Hamburg-Altoca have bestaact i <strong>om</strong>tr.<br />
5,556 Stds, <strong>de</strong>raf meer end 4 /5 i Dampskibe og <strong>de</strong>raf <strong>om</strong>tr. 90 % til Hamburg<br />
og 10 % til Allona, bestaaen<strong>de</strong> af Planker, Battens og Bord samt for<br />
en ringe Deel Stav; af disse 5,556 Stds vare 682 fra Gefle, 476 fra Sundsvall,<br />
361 fra Hernösand. 594 fra Kalmar, 418 fra Oskarshamn, 391 fra Ljusne,<br />
188 fra Skutskär, 288 fra Sandarnc, 291 fra Kramfors o. s. v.; fra Karlshamn<br />
<strong>de</strong>n meste Stav.<br />
Den her anförte Indförsel var direkte og <strong>de</strong>n repræsenterer vistnok ikke<br />
i sin Heeihed en virkelig forögot Konsumtion af svensk Træ hersteds. Forsen<strong>de</strong>lsen<br />
med Fartöi fra Sverige til Hamburgs og Altonas Havne er nemlig<br />
foren<strong>de</strong>el traadt iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong>n tidligere Tilförsel over Liibeck, i<strong>de</strong>t man ifölge<br />
do billige Söfragter har fun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t for<strong>de</strong>elagtigere at benytte Söveien for <strong>de</strong>n<br />
hele Reise iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>binere<strong>de</strong> Sö- og Landroute over <strong>de</strong>n nævnte Havn<br />
med <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmed forbundne Jernbanefragt og andre Omkostninger. Denne Forandring<br />
er efterhaan<strong>de</strong>n foregaaet si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Re<strong>de</strong>r Gehrkens Dampskibe<br />
begyndte regelmæssig Fart fra Sverige hertil; disse Farter medföre ogsaa<br />
<strong>de</strong>n Bekvemmelighed for herværen<strong>de</strong> Kjöbmænd, at <strong>de</strong> med Lethed kunne<br />
forskaffe sig ogsaa mindre Kvantitæter indtil 40 Stds fra <strong>de</strong> forskjellige Udskibningspladse.<br />
Dette betragtes s<strong>om</strong> en stor Behagelighed, og man haaber<br />
endog, at selv naar Toldtilslutningen er foregaaet, vil <strong>de</strong>nne Import kunne vedblive,<br />
i<strong>de</strong>t man ikke synes at kunne undvare disse forholdsvis billige og ved<br />
sine Dimensioners og Sortimenters Righoldighed udmærke<strong>de</strong> Produkter fra <strong>de</strong><br />
svenske Sagbrug; iallald ansees <strong>de</strong>t sandsynligt, at <strong>de</strong> bedre Mærker ville kunne<br />
overvin<strong>de</strong> Toldhindringen ialfald i <strong>de</strong> nærmere Distrikter her<strong>om</strong>kring, navnligen<br />
i Holstein og Hannover. Det viser sig ogsaa nu at <strong>de</strong>t nordiske Produkt nogenlun<strong>de</strong><br />
kan bestaa Konkurrencen in<strong>de</strong>nfor Toldlinien. I dot hannoverske mo<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t vistnok ikke langt herfra Sehalbretter og Kanthölzer fra Hartzen; men<br />
ogsaa <strong>de</strong>r saavels<strong>om</strong> i andre Dele af <strong>de</strong>t vestlige Tydskland indfores endnu en<strong>de</strong>el<br />
Skandinavisk Træ, især Bord, af <strong>de</strong> bedre Kvalitæter, saavel Furu s<strong>om</strong><br />
Gran samt Snedkerivirke. — Den direkte Indförsel hertil iste<strong>de</strong>tfor over Lti-
177<br />
beck befordres forövrigt ogsaa ved <strong>de</strong>n Omstændighed, at svenske Huse have<br />
i <strong>de</strong>n senere Tid ansat flere Agenter her end tidligere var Tilfæl<strong>de</strong>t.<br />
Priserne vare vistnok i <strong>1886</strong> her s<strong>om</strong> an<strong>de</strong>tsteds kun li<strong>de</strong>t opmuntren<strong>de</strong>.<br />
I<strong>de</strong>thele vare <strong>de</strong> meget nær <strong>de</strong> samme s<strong>om</strong> i 1885, i Foraaret nogen Stigning,<br />
men senere paa Grund af Marke<strong>de</strong>ts Flauhed i England en nedadgaaeu<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns,<br />
især for <strong>de</strong> ringere Kvalitæter.<br />
Indforselen fra Norge var ifölge <strong>de</strong> statistiske Opgaver kun ganske ubety<strong>de</strong>ligt<br />
större end i 1885, nemlig 81,617 D. C. (<strong>de</strong>ri ikke medregnet noget<br />
ubety<strong>de</strong>ligt Stav), anslaaet til en Værdi af <strong>om</strong>tr. 300,000 Mark; i 1885 var<br />
<strong>de</strong>n 80,895 D. C, i 1884 72,019 D. C.<br />
Ifölge andre Opgaver k<strong>om</strong> fra Norge til Hamburg-Altona <strong>om</strong>tr. 2,753<br />
Stds, <strong>de</strong>raf ] 0 % til Altona, meer end Halv<strong>de</strong>len fra Drammen og Hesten fra<br />
Fredrikshald, Christiania, Fredrikstad og Sannesund. Det Væsentligste af hvad<br />
saale<strong>de</strong>s indförtes, for störste Delen per Dampskibe, var 3/'4 "X 5"—6" ringere<br />
Bord »Schalbretter». Blandt <strong>de</strong>t övrige var ogsaa noget hövlet Last, fornemmeligen<br />
fra Fredrikshald. Dog paastaaes, at <strong>de</strong>nne for en stor Deel ikke var<br />
af bedste Sort og mest brugtes for simplere Bygninger. Her benyttes meget<br />
meer Furu eud Gran, me<strong>de</strong>ns til<strong>de</strong>els <strong>de</strong>t Omvendte er Tilfæl<strong>de</strong>t i Holstein,<br />
s<strong>om</strong> er temmeligen lukket mod Indførsel u<strong>de</strong>nfra af <strong>de</strong>nne Artikel ved Trætol<strong>de</strong>n.<br />
Konsumtionen af Træ var i<strong>de</strong>thele ret bety<strong>de</strong>lig i <strong>1886</strong> paa Grund af<br />
<strong>de</strong>n store Bygningsvirks<strong>om</strong>hed, hvilken til<strong>de</strong>els var en nödvendig Fölge af Forbere<strong>de</strong>lserne<br />
til Toldtilslutningen, i<strong>de</strong>t Behovet for Boliger til <strong>de</strong>m, hvis Huse<br />
vare nedrevne for at skaffe Plads til <strong>de</strong>n nye Frihavn, ikke endnu syntes tilfredsstillet;<br />
<strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> vel ogsaa Spekulationen sin An<strong>de</strong>el i at Byggeriet<br />
dreves med Livlighed. I Hamburg med Forsta<strong>de</strong>n S:t Pauli og Vororte<br />
istandbragtes 2.376 nye Vaauinger, me<strong>de</strong>ns 805 afbro<strong>de</strong>s eller paa an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong><br />
ophorte, saa at Overskudct var 1,571. — Me<strong>de</strong>ns Sverige og Norge hav<strong>de</strong> nogen<br />
Deel i at tilfredsstille <strong>de</strong>t större Forbrug her, k<strong>om</strong> her vistnok fra Preussen<br />
(vel især Meiuel) og Mecklenburg en god Deel meer end sædvanligt, saameget<br />
mere s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r til <strong>de</strong> stedfundne <strong>om</strong>fangsrige Vandarbei<strong>de</strong>r, Pakhusbygninger<br />
m. v. skal være brugt næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> tysk Træ, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t skandinaviske<br />
i Regelen kun benytter for Beboclsesleilighe<strong>de</strong>r samt til Snedkerarbei<strong>de</strong>r.<br />
Noget exportöres ogsaa ti! Brasilien, Afrika etc. Den billige Fragt<br />
fra Sverige og Norge bidrog sit til. at vor Trælaät kun<strong>de</strong> konkurrere med <strong>de</strong>n<br />
tydske, <strong>de</strong>r noget fordyres ved Tol<strong>de</strong>n.<br />
De Bestræbelser, s<strong>om</strong> i Tydskland selv anven<strong>de</strong>s for at ophjælpe Skovdriften<br />
og foröge <strong>de</strong>ns Udbytte, ere i Aaret <strong>1886</strong> fortsatte med <strong>de</strong>n sædvanlige<br />
Energi og heldige Re.-iultater. Un<strong>de</strong>r en Forhandling i Januar d. A. in<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>n preussiske Landdag oplystes, at Udbyttet i Preussen har været bety<strong>de</strong>ligt,<br />
<strong>om</strong> end ikke saa sær<strong>de</strong>les fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> s<strong>om</strong> t. Ex. i Kongeriget Sachsen.<br />
Man planter og opelsker Skov med stor Omhu, hvor ikke an<strong>de</strong>n Dyrkning er<br />
mere lönnen<strong>de</strong>, og man soger i <strong>de</strong>t hele for at — s<strong>om</strong> en Taler udtrykte sig<br />
— »vort Skovfi<strong>de</strong>ik<strong>om</strong>miss bliver opretholdt for vort Folk». Agerbrugsministeren<br />
D:r Lucius forsikre<strong>de</strong>, at Skovhusholdningen er al<strong>de</strong>les konservativ og<br />
Hugsten meget ringere end i andre Stater, at andre, ikke tydske Stater, ikke<br />
have saa god Skovhusholdning og at man i Preussen ligeoverfor <strong>de</strong>n stigen<strong>de</strong><br />
O<strong>de</strong>læggelse af Skovene i andre Lan<strong>de</strong> vil med sin rationelle Husholdning bevare<br />
et Værdifuldt Go<strong>de</strong> for Efterk<strong>om</strong>merne. Statens Indtægter af Skovdrift<br />
i Aaret 1 Oktober <strong>1886</strong> —1887 anslaaes i Forstbudgettet til 52 Mill. Mark.<br />
d. e. 2 1/10 Mill, mer end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar.
178<br />
Forretningen i finere Træsorter, for hvilke Hamburg s<strong>om</strong> bekjendt er et<br />
meget bety<strong>de</strong>ligt Marked, beholdt neppe ganske <strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntlige Udstrækning<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> senere Aar og især i 1885 hav<strong>de</strong> opnaaet. De Tegn til Slappelse,<br />
s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i Slutningen af samme Aar vare k<strong>om</strong>ne tilsyne, viste sig<br />
ogsaa til<strong>de</strong>els i <strong>1886</strong>; <strong>de</strong> store Lagere r<strong>om</strong>me<strong>de</strong>s kun langs<strong>om</strong>t og Priserne<br />
vare for<strong>de</strong>tmeste vigen<strong>de</strong>. I Höstmaane<strong>de</strong>rne var dog Omsætningen livlig og<br />
imod Slutningen af Aaret vare Udsigterne allere<strong>de</strong> meget forbedre<strong>de</strong>. Man<br />
gjentog i <strong>1886</strong> hyppigen <strong>de</strong> tidligere Klager over manglen<strong>de</strong> Forsigtidhed i<br />
Udvalget i Produktionslan<strong>de</strong>ne, og disse Klager gjor<strong>de</strong> sig maaskee stærkest<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Hensyn til amerikansk Nöd<strong>de</strong>træ, hvoraf ringere Vare i stor<br />
Masse blev udbu<strong>de</strong>t til stærkt synken<strong>de</strong> Priser, me<strong>de</strong>ns her var temmelig Mangel<br />
paa <strong>de</strong> bedre Kvalitæter. Det samme gjaldt ogsaa <strong>om</strong> <strong>de</strong>t kaukasiske Nöd<strong>de</strong>træ,<br />
me<strong>de</strong>ns her kun k<strong>om</strong> ganske li<strong>de</strong>t italiensk. Tilførselen af Nöd<strong>de</strong>træ var<br />
overhove<strong>de</strong>t i 18 86 temmelig ringe sammenlignet med <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
og ligele<strong>de</strong>s var Forraa<strong>de</strong>t, f'orsaavidt angik <strong>de</strong>t italienske, ved Udgangen af<br />
förstnævnte Aar meget mindre end i Slutningen af 1885.<br />
Indforselen af Mahogny, s<strong>om</strong> i 1885 hav<strong>de</strong> været temmelig indskrænket,<br />
var heller ikke i <strong>1886</strong> ret bety<strong>de</strong>lig; <strong>de</strong>rimod fandtes ikke Grund til at klage<br />
over Beskaffenhe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> hidsendtes fra Mexiko, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> tidligere<br />
hav<strong>de</strong> været Tilfæl<strong>de</strong>t, da <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> bragtes <strong>de</strong>rfra var for en stor Deel ormstukket,<br />
raad<strong>de</strong>nt og ubrugeligt. Ogsaa betaltes nu go<strong>de</strong> Priser. Det meste<br />
k<strong>om</strong> fra Laguua, ligele<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>el fra Tabasco. Fra Cuba, hvis smukke Vare<br />
man i længere Tid hav<strong>de</strong> undvaret, k<strong>om</strong> en<strong>de</strong>el Partier; Priserne hav<strong>de</strong> dog<br />
en synken<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns, i<strong>de</strong>t man her hav<strong>de</strong> vant sig til <strong>de</strong> kontinental amerikanske<br />
Sorter, og <strong>de</strong> hæve<strong>de</strong> sig kun en<strong>de</strong>el mod Aarets Udgang.<br />
Ce<strong>de</strong>rtræ til Cigarkasser, s<strong>om</strong> i 1884 og 1885 var hidfört i meget bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvantitæter og til vigen<strong>de</strong> Priser, vedblev at synke i Værdi, saa at<br />
<strong>de</strong>nne <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r naae<strong>de</strong> et ganske usædvanlig lav Standpunkt. Först henimod<br />
Aarets Slutning forandre<strong>de</strong>s Forhol<strong>de</strong>t og Stigning indtraadte. Tilforselen var<br />
endog noget större end i 1885, men Omsætningen mindre. — Jacaranda, s<strong>om</strong><br />
var næsten ganske drevet ud af Marke<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>t sort beitse<strong>de</strong> Pæretræ, blev<br />
igjen noget mere efterspurgt; dog betaltes i Regelen kun lave Priser. — Af<br />
amerikansk Hickory hidförtes kun li<strong>de</strong>t. — Ibenholz k<strong>om</strong> i ret bety<strong>de</strong>lige Kvantitæter,<br />
meget <strong>de</strong>raf fra Madagaskar, s<strong>om</strong> igjen er blevet et Hovedmarked for<br />
<strong>de</strong>nne Træsort; <strong>de</strong> i 1885 stedfundne höie Priser gik dog noget ned. — Af<br />
Buxb<strong>om</strong> var Indforselen ikke bety<strong>de</strong>lig hverken fra Tyrkiet eller Vestindien.<br />
Den fra sidstnævnte k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Vare bliver paa Grund af sin ringere Fasthed<br />
mindre efterspurgt end tidligere.<br />
Fra Laguna, Campeche og Yucatan k<strong>om</strong> 51 Ladninger Blaatræ, over 33<br />
Millioner Pund, dog lidt mindre end i 1885. Af Laguna Campeche Træ bliver<br />
Prima og bedste Secunda stedse knappere, hvorfor man maa la<strong>de</strong> sig nöie med<br />
ordinært Secunda og Tertia. I Laguna vare Priserne vedbliven<strong>de</strong> höie og Træet<br />
<strong>de</strong>r ofte ret knapt, saa at Skibene matte vente længe paa Ladning. Ogsaa af<br />
D<strong>om</strong>ingo og Jamaica Blaatræ k<strong>om</strong> bety<strong>de</strong>lige Kvantitæter, ligele<strong>de</strong>s 33 Mill.<br />
Pund, hvilket dog var adskilligt mindre end i 1885. Blandt <strong>de</strong> forskjellige<br />
Sorter af D<strong>om</strong>ingo Blaatræ var s<strong>om</strong> sædvanligt S:t Marc meget yn<strong>de</strong>t; Priserne<br />
<strong>de</strong>rpaa steg i Aarets Löb indtil 50 %.<br />
Fyrstikker. Deraf opgives at være hidk<strong>om</strong>met i Aarets Löb fra Sverige<br />
direkte 27,282 Kasser; med Ltlbecksbanen k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhos 46,317, hvilke vistnok<br />
ogsaa næsten alle in<strong>de</strong>holdt svensk Produkt. Fra Norge opgives at være k<strong>om</strong>met<br />
7,118 Kasser. I Aarene 1885, 1884 og 1883 bragtes fra Sverige söværts<br />
resp. 21,460, 23,790 og 14,500 Kasser, hvorhos <strong>de</strong>r da skal være
179<br />
k<strong>om</strong>met fra Lttbeck og til<strong>de</strong>els Kiel resp. 41,215, 31,580 og 37,200. Fra<br />
Norge hidförtes da 4,740, 2,050 og 2,800 Kasser. I <strong>de</strong>n forelöbige Statiftik<br />
anslaaes <strong>de</strong>n direkte Indförsel fra Sverige i 1880 til e:a 26,727 D. C. og fra<br />
Norge til 4,962 D. C. — Hidförselen fra <strong>de</strong>t Indre af Tydskland var usædvanlig<br />
li<strong>de</strong>n, nemlig kun <strong>om</strong>tr. 11,000 Kasser (i 1885 over 19,000), me<strong>de</strong>ns<br />
her <strong>de</strong>rimod fra hollandske og belgiske Havne indförtes 3,200 Kasser, hvilket<br />
var noget mere end <strong>de</strong>t Sædvanlige.<br />
Det sees saale<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n nordiske Fyrstikkeimport ikke har la<strong>de</strong>t sig<br />
standse ved <strong>de</strong>n nuværen<strong>de</strong> svære Told, men i <strong>de</strong>n sidste Tid endog er gaaet<br />
stærkt fremad. Vistnok konsumeres en bety<strong>de</strong>lig Deel i Hamburg-Altona og<br />
meget udfores igjen til andre Lan<strong>de</strong>; men ikke ringe Kvantitæter fores ogsaa<br />
ind over <strong>de</strong>n tydske Toldgrændse, ialdfald af <strong>de</strong>n ældre Jönköpingske Fabriks<br />
Produkter, uagtet disses Pris er indtil 5 à 6 Mark pr 1,000 Æsker höiere<br />
end forskjellige andre Sorter.<br />
Det ved <strong>de</strong>n tydske Rigslov af 13:<strong>de</strong> Mai 1884 givne Forbud mod Fabrikation<br />
af Stikker med hvidt Fosfor s<strong>om</strong> Husindustri samt mod Benyttelsen<br />
af Börn traadte ikraft i <strong>1886</strong>.<br />
Af Træmasse k<strong>om</strong> fra Norge 14,064 D. C, anslaaet til Værdi M. 204,300.<br />
For 1885 er Indförselen af <strong>de</strong>nne Artikkel kun opfort med 3,094 D. C, Værdi<br />
M. 44,300; i 1884 indfortes 2,065 D. C.<br />
Af Papir k<strong>om</strong> fra Norge 17,044 D. C, anslaaet til Værdi M. 451,500;<br />
fra Sverige 4,155 D. C. af Værdi M. 168,600; i 1885 resp. 12,817 og 3,650<br />
D. C, i 1884 16,216 og 2.686 D. C.<br />
Sild og Fisk. Aaret begyndte med en Beholdning af <strong>om</strong>tr. 8,100 Ten<strong>de</strong>r<br />
salt norsk Sild, hvilket var bety<strong>de</strong>ligt mere end hvad <strong>de</strong>r fandtes paa Lager<br />
ved Begyn<strong>de</strong>lsen af 1885 (nemlig 4,500 Tdr), me<strong>de</strong>ns her tillige fandtes <strong>om</strong>tr.<br />
1,700 Tdr skotsk Vare, saa at Aaret begyndte med i<strong>de</strong>thele större Förråad<br />
end flere af <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar. — I Löbet af <strong>1886</strong> indfortes af<br />
norsk Sild <strong>om</strong>tr. 56,200 Tdr og 150,700 Tdr skotsk Vare, hvorhos her skal<br />
være k<strong>om</strong>met henved 38,000 Tdr hollandsk og 3,090 Tdr svensk. — Indforselen<br />
af norsk Sild var saale<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>el större end i 1885 (52,700 Tdr) og<br />
meget betydligere end i 1884 (29,600 Tdr), men <strong>om</strong>trent af samme Störrelse<br />
s<strong>om</strong> i 1883. — Den skotske Indförsel var <strong>de</strong>rimod noget mindre end i <strong>de</strong><br />
to næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, men ligele<strong>de</strong>s <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1883. Hidförselen af<br />
Sild var saale<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele ikke ganske saa överflödig s<strong>om</strong> i 1885 og 1884, og<br />
<strong>de</strong>tte bidrog Sit til at forbedre Stillingen paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked, især da<br />
man erfare<strong>de</strong>, at Fangsten.ved Skotland hav<strong>de</strong> været over 200.000 Tdr mindre<br />
end i 1883 og 250,000 mindre end i 1884, hvorimod <strong>de</strong>t kun li<strong>de</strong>t k<strong>om</strong><br />
i Betragtning, at <strong>de</strong>t hollandske Fiskeri hav<strong>de</strong> indbragt <strong>om</strong>tr. 30,000 Tdr meer<br />
end i 1885. Ved Udgangen af 18 86 skal Forraa<strong>de</strong>t hersteds af norsk Sild<br />
have været 7,496 og af skotsk 7,320 Tdr.<br />
Forretningen i <strong>de</strong>t forlöbne Aar viste sig overhove<strong>de</strong>t ret tilfredsstillen<strong>de</strong>,<br />
ialfald forsaavidt s<strong>om</strong> angik <strong>de</strong>n ny ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Vare. Vistnok gik Priserne<br />
ikke op til hvad <strong>de</strong>r tidligere og navnligen forend <strong>de</strong> seneste rige Fangstaar<br />
var <strong>de</strong>t Sædvanlige; men i <strong>de</strong>n Henseen<strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>r kun <strong>de</strong>t samme <strong>om</strong> <strong>de</strong>nne<br />
Vare s<strong>om</strong> <strong>om</strong> forskjellige andre Næringsmidler; og Sil<strong>de</strong>n maa navnligen til en<br />
vis Grad fölge Priserne for Flesk, Smult og andre <strong>de</strong>slige billige Fo<strong>de</strong>emuer.<br />
Det antages ogsaa, at man i Norge i Regelen hav<strong>de</strong> anlagt forsigtige Indkjöbspriser,<br />
hvorved <strong>de</strong>r beredtes Exporteurerne For<strong>de</strong>el i Modsætning til hvad <strong>de</strong>r<br />
til<strong>de</strong>els hav<strong>de</strong> været Tilfæl<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong> Aar. Omsætningen i gammel<br />
Vare fandt især Sted fra Marts af, og ved at vise stor Imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>menhed<br />
mod Kjöberne og ofte med store Tab for Eierne, især for Mid<strong>de</strong>lsil<strong>de</strong>ns Ved-
180<br />
k<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, opnaae<strong>de</strong> man t<strong>om</strong>meligon at ryd<strong>de</strong> Beholdningerne ikke alene fra<br />
1885, men ogsaa fra tidligere Tid. Længere ud paa Aaret tabte sig efterhaan<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>n lammen<strong>de</strong> Indfly<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>n gamle Vare, og <strong>de</strong>r udvikle<strong>de</strong> sig en<br />
jevn Forretning. Af Vaarsild k<strong>om</strong> kun li<strong>de</strong>t og Priserne vare lave: men <strong>de</strong>n<br />
förste Fedsild, hvilken hidfortes i Begyn<strong>de</strong>lsen af August, fandt s<strong>om</strong> sædvanligt<br />
Kjöbere til go<strong>de</strong> Priser; efters<strong>om</strong> Tilforselen <strong>de</strong>raf voxe<strong>de</strong> og blev mere<br />
jevn reducere<strong>de</strong>s dog disse og <strong>de</strong>t endog meget stærkt, me<strong>de</strong>ns ogsaa <strong>de</strong> skotske<br />
og hollandske Sorter da gik meget tilbage. I Slutningen af September indtraadte<br />
vistnok en bedre Stemning, men kun for ganske kort Tid. — I<strong>de</strong>t tie<br />
norske Fiskerier faldt temmelig spredt langs <strong>de</strong>t nordlige Norges Kyst, k<strong>om</strong><br />
mange forskjellige Kvalitæter <strong>de</strong>rfra hid, og en væsentlig Deel <strong>de</strong>raf var Mid<strong>de</strong>lgod»,<br />
me<strong>de</strong>ns fineste Kvalitæt forblev knap; ogsaa Garnsild blev hyppigen<br />
tilfort. I August hav<strong>de</strong> man betalt M. 40 til 25 for notfanget Kjöbmandssild,<br />
M. 38—24 for Stormid<strong>de</strong>l og M. 36 — 15 for Reel-Mid<strong>de</strong>l; men i en stor<br />
Deel af September vare Priserne kun resp. 28 — 20. 26—24 og 18 —17 og,<br />
efter <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rpaa folgen<strong>de</strong> Stigning af M. 2 til 3, i November resp. 25—23,<br />
23—21 og 19 —17, hvorefter <strong>de</strong> i December gik end dybere ned. G-arnsil<strong>de</strong>n<br />
laa <strong>de</strong>rhos i Regelen M. 3—4 lavere. — I November begyndte Tilforsier af<br />
Nordfjordsil<strong>de</strong>n; <strong>de</strong>nne faldt stor i Mærkerne, men inaatte sælge- billigt. Mod<br />
Slutningen af Aaret k<strong>om</strong> nogle Smaatilförsler af östlandsk Storsild af smuk<br />
Kvalitæt. men solgtes ligele<strong>de</strong>s til lave Priser, M. 17 —19. Overhove<strong>de</strong>t aftog<br />
Kjöbelysten stærkt i November og December, saa at ea stor Deel af hvad<br />
<strong>de</strong>r da k<strong>om</strong> maatte lagres.<br />
Smaasild var godt sogt Störste<strong>de</strong>len af Aaret og betaltesmed M. 12—14.<br />
Udpaa Hösten var Tilförselcn noget knap, og Sardinfabrikanterne maatte da<br />
til<strong>de</strong>els betale höiere Pris end <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> gjort Regning paa; meget var dog<br />
Loverancesalg à M. 13'/4 —14. Senere blev Tilförselen igjea temmelig bety<strong>de</strong>lig,<br />
me<strong>de</strong>ns Kjöbelysten tabte sig. og adskilligt forblev <strong>de</strong>rfor usolgt, uagtet<br />
Prisen var gaact ned til M. 10 og vel endog <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r. Man anslaar <strong>de</strong>t aarlige<br />
Forbrug hersteds af Smaasild for Tilbere<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong> saakaldte russiske<br />
Sardiner, hvormed flere Lan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t sydöstlige Europa herfra forsynes, til c:a<br />
15- til 18,000 Toti<strong>de</strong>r. For at undgaa <strong>de</strong>n höie Told for <strong>de</strong>nne Artikel, naar<br />
<strong>de</strong>n herfra föres ind over <strong>de</strong>n tydske Toldgrænse, foregaar <strong>de</strong>nne Fabrikation<br />
ikke i <strong>de</strong>t Hamburg-Altoniske Frihavnsgebeet, men i Toldindlan<strong>de</strong>t. Det vil<br />
forövrigt erindres, at da i sin Tid Diskussionen foregik <strong>om</strong> hvorvidt Hamburg<br />
bur<strong>de</strong> bestemme sig for Toldtilslutningcn, blev s<strong>om</strong> en af Invendingcrne <strong>de</strong>rimod<br />
lagt Vægt paa, at man i Norge <strong>de</strong>rved vil<strong>de</strong> kunne foranlediges til selv<br />
at foretage Fabrikationen af russiske Sardiner iste<strong>de</strong>tfor at la<strong>de</strong> <strong>de</strong>u foregaa i<br />
eller ved Hamburg.<br />
En bety<strong>de</strong>lig Indfly<strong>de</strong>lse paa Sil<strong>de</strong><strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, fornemmelig i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse<br />
samt ved <strong>de</strong>ss Slutning, udöve<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>n ferske Sild, s<strong>om</strong> hidfortes med<br />
eller u<strong>de</strong>n Borsyre fra Bohus Læn og fra Norge. Den svenske k<strong>om</strong> i overor<strong>de</strong>ntlige<br />
Kvan titæter <strong>de</strong>cls direkte Söveien, <strong>de</strong>els ogsaa med Jernbanerne fra<br />
Nor<strong>de</strong>n, og sysselsatte <strong>de</strong> tydske Rögerier, hvis Antal har stærkt formeret sig<br />
i Liibeck, Kiel, Ellerbeck, Hamburg etc., for si<strong>de</strong>n at föres til Fabriksegnene<br />
i Sachsen og andre Ste<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t indre af Tydskland; <strong>de</strong>n fortrængte for en<br />
stor Deel <strong>de</strong>n indförte Rögesild liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ogsaa gjor<strong>de</strong> Skaar i Konsumen<br />
af an<strong>de</strong>n indfort Sild. Prisen paa <strong>de</strong>nne ferske Sild blev i December Maaned<br />
saa billig, at Rogenerne med For<strong>de</strong>el kun<strong>de</strong> levere en Kasse à 60—70 Rögesild<br />
à 1 til l 1/5 M., og af Tusin<strong>de</strong>r Smaakurve med <strong>de</strong>n röge<strong>de</strong> Vare à c:a 10<br />
Punds Bruttovægt sendtes dagligen pr Post à 50 Pf. til Poststationerne vidt<br />
<strong>om</strong>kring i Tydskland og Osterrige. Prisen paa <strong>de</strong>n ikke röge<strong>de</strong> ferske Sild
181<br />
svinge<strong>de</strong> i saa volds<strong>om</strong> Grad, at en Forskjel af meer end 100 % i faa Dage<br />
ikke var nogen Sjel<strong>de</strong>nhed. S<strong>om</strong> exempel paa <strong>de</strong>ns Billighed till visse Ti<strong>de</strong>r<br />
kan anföres, at et söværts hidk<strong>om</strong>met Parti paa 50 Kasser solgtes nær for<br />
Julen for M. 4,50 pr Styk, <strong>de</strong>ri indbefattet Pragten M. 1,50, Kassen 1 Mark<br />
og saale<strong>de</strong>s Sil<strong>de</strong>n selv, 4 Kubikfod, 2 Mark. Med Hensyn til <strong>de</strong>n borsyre<strong>de</strong><br />
Sild, hvilken især k<strong>om</strong> fra Norge og navnligen tidlig paa Foraaret, samt efter<br />
Oktober, ere Meningerne her endnu meget forskjellige; ret populær er <strong>de</strong>nne<br />
Konserveringsmaa<strong>de</strong> ikke bleven. Sil<strong>de</strong>n paastaaes at blive meget angreben af<br />
Syren; <strong>de</strong>n er udsat for un<strong>de</strong>r Kogningen at fal<strong>de</strong> af Stangen og faar <strong>de</strong>rhos<br />
let en Bismag, s<strong>om</strong> man i Læng<strong>de</strong>n ikke synes <strong>om</strong>. Ansee<strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Sil<strong>de</strong>handleres<br />
Erfaringer gaa <strong>de</strong>rhos ud paa, at naar Temperaturen er over 4—6<br />
Gra<strong>de</strong>r Reaumur, er Holdbarhe<strong>de</strong>n ikke at stole paa. Adskilligt k<strong>om</strong> her i<br />
halvfordærvet Tilstand, vistnok ialfald til<strong>de</strong>els paa Grund af Varmen; dog antages<br />
tillige, at Sil<strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> været u<strong>de</strong> af Van<strong>de</strong>t en Dag eller længer forend<br />
<strong>de</strong>n borsyre<strong>de</strong>s. Nogle frygte ogsaa for, at man ofte bruger forli<strong>de</strong>t af Syren;<br />
andre mistænke <strong>de</strong>nne for at være ska<strong>de</strong>lig for Helbre<strong>de</strong>n. De Partier, s<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong> her ihöst för Begyn<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>t svenske Fiskeri, bleve tagne med Beredvillighed<br />
for indtil 30 Mark pr. Tön<strong>de</strong>; men da strax <strong>de</strong>refter bemeldte Fiskeri<br />
begyndte, blev <strong>de</strong>nne Vare ganske negligeret, saa at Störste<strong>de</strong>len kun fandt<br />
Kjöbere til Priser fra 6 til 10 Mark. Her ytres adskillig Tillid til at <strong>de</strong>t<br />
Roosenske Patent vil blive af Nytte for Præservering af Sild og an<strong>de</strong>n Fisk,<br />
da gunstige Resultater skulle foreligge med Hensyn til <strong>de</strong> ifölge samme stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Manipulationer, i<strong>de</strong>t Forsög skulle være foretagne baa<strong>de</strong> i Vintertid<br />
og <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren. De Staaltön<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> udkræves <strong>de</strong>rfor, ere imidlertid kostbare;<br />
og <strong>de</strong>r vid neppe blive Spörgsmaal <strong>om</strong> <strong>de</strong>res Anven<strong>de</strong>lse af Sil<strong>de</strong>xporteurerne,<br />
med mindre <strong>de</strong>r tilstaaes toldfri Indförsel af samme.<br />
Den herværen<strong>de</strong> Forretning i skotsk Sild var for<strong>de</strong>tmeste ret god, og<br />
Priserne stege, da <strong>de</strong>t viste sig at Fangsten blev mindre end i <strong>de</strong> senest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Senere gik <strong>de</strong> dog en<strong>de</strong>el ned for <strong>de</strong> större Sorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
og i November og December kun<strong>de</strong> man kjöbe erownfulls for 27 /28 Mark;<br />
<strong>de</strong> mindre Sorter vedbleve dog at have jevn Sögning à 16 /21 M. — Ogsaa <strong>de</strong>n<br />
hollandske Sild hav<strong>de</strong> da kun slæben<strong>de</strong> Afsætning af <strong>de</strong> större Mærker; Superior<br />
notere<strong>de</strong>s 25 /19 M., prima Sortirte 23 /27 Prima 21 /23 M-i mindre Sorter l6 /2o<br />
Mark.<br />
Brisling var i god Pris især ud paa Hösten, da Fangsten hav<strong>de</strong> vist sig<br />
temmelig knap; <strong>de</strong>r betaltes for almin<strong>de</strong>lig saltet velfyldt Vare 18 til 20 Mark;<br />
senere gik <strong>de</strong>n dog hurtig ned til 10 à 12 M. paa Grund af store Tilföräler:<br />
letsaltet betaltes med 11 til 17 Mark; ved Aarets Slutning 15 —16. Af Ansjos<br />
Indbragtes mindre Kvantiteter i Aarets förste Deel; og <strong>de</strong>ns Pris steg<br />
saale<strong>de</strong>s, at 16 à 18 M. bevilge<strong>de</strong>s pr Halvtön<strong>de</strong>. Bety<strong>de</strong>lig Reduktion heri<br />
fandt dog senere Sted, da uventet större Partier hidförtes. Her klage<strong>de</strong>s ogsaa<br />
over at en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong>n norske Ansjos ikke var holdbar, saa at adskilligt <strong>de</strong>raf<br />
blev ubrugeligt. Indforselen af Ansjos opgives at have været <strong>om</strong>tr. 2,784 D C<br />
fra Norge og 600 (direkte) fra Sverige; i 1885 var <strong>de</strong>n resp. 3,313 og 61.<br />
Konserver af Sild eller Brisling, Appetitsild, svenske röge<strong>de</strong> Sardiner i<br />
Olie og <strong>de</strong>sl. sees at have trængt meer og meer ind i Konsumen her; og <strong>de</strong>t<br />
kan vistnok ventes, at <strong>de</strong> ville vin<strong>de</strong> y<strong>de</strong>rligere Udbre<strong>de</strong>lse.<br />
Ogsaa tor <strong>de</strong>t konstateres, at <strong>de</strong> tidligere jevnlige Klager fra herværen<strong>de</strong><br />
Iinporteurer over Sortering og Pakning nu ere for en stor Deel forstumme<strong>de</strong>.<br />
Fremgang har ret almin<strong>de</strong>ligen fun<strong>de</strong>t Sted i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong>; kun med Hensyn<br />
till Smaasil<strong>de</strong>n fordres af Sardinfabrikanterne strammere Pakning end <strong>de</strong>n<br />
hidtil sædvanlige. Ligele<strong>de</strong>s er Tön<strong>de</strong>materialet temmelig gjennemgaaen<strong>de</strong> for-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 13
182<br />
bedret, i<strong>de</strong>t man nu meget benytter <strong>de</strong> go<strong>de</strong> Maskintön<strong>de</strong>r med Jernbaand, <strong>de</strong>r<br />
leveres fra Pabrikerne i Christiansund og andre Ste<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t vestlige Norge.<br />
Ogsaa Mærkningen paastaaes at være bleven mere paali<strong>de</strong>lig.<br />
Af Klipfisk og Törfisk eller Stokfisk skal være fra Norge Indfort 44,183<br />
D. C, i 1885 32,524. Saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanligt blev <strong>de</strong>t Meste af <strong>de</strong>n hidförte<br />
Klipfisk sendt i Kasser til oversoiske, isasr sydamerikanske, Pladse eller i Bundter<br />
til Spanien, me<strong>de</strong>ns kun li<strong>de</strong>t forbrugtes her eller sendtes til <strong>de</strong>t Indre af<br />
Tyskland; hvorimod Stokfisken for <strong>de</strong>t meste sendtes til Mid<strong>de</strong>lhavet. Omsætningen<br />
i Klipfisk var ret livlig, i<strong>de</strong>t Priserne sto<strong>de</strong> temmelig lavt og Behovet<br />
navnligen i Brasilien viste sig at være bety<strong>de</strong>ligt, efteråt man <strong>de</strong>r ved at afspærre<br />
sig mod La Plata paa Grund af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Cholera hav<strong>de</strong><br />
u<strong>de</strong>lukket <strong>de</strong>n Tilförsel af Kjod, s<strong>om</strong> ellers er sædvanlig, og saale<strong>de</strong>s i Pisken<br />
maatte söge et Surrogat for <strong>de</strong>n tilvante Næring, s<strong>om</strong> man maatte undvære.<br />
Priserne paa Stokfisken vare temmelig höie; Tilgangen af god Vare var ogsaa<br />
knap, i<strong>de</strong>t man til<strong>de</strong>els var mindre fornöiet med hvad <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> fra Finmarken.<br />
I<strong>de</strong>tbele skal Omsætningen af Stokfisk over Hamburg i <strong>de</strong> sidste Par Aar<br />
være aftaget, i<strong>de</strong>t Hovedkonsumtionslan<strong>de</strong>t Italien meer end forhen forsynes<br />
direkte.<br />
I tidligere Aarsberetninger saavels<strong>om</strong> i Indberetning af 26 August <strong>1886</strong><br />
har jeg <strong>om</strong>talt <strong>de</strong>t Em<strong>de</strong>nske Fiskeriselskab, s<strong>om</strong> med offentlig Un<strong>de</strong>rstøttelse<br />
har drevet Sil<strong>de</strong>fiskeri efter hollandsk Metho<strong>de</strong> og s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t sidst forlöbne<br />
Aar ved sine 15 Kuttere med Besætning <strong>om</strong>tr. 200 Mand fange<strong>de</strong> <strong>om</strong>tr. 12,330<br />
Tön<strong>de</strong>r. Det blev i bety<strong>de</strong>lig Grad un<strong>de</strong>rstöttet af Rigsregjeringen, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne<br />
<strong>de</strong>rtil anvendte en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong> 100,000 Mark, s<strong>om</strong> vare bevilge<strong>de</strong> af Rigsdagen<br />
til Saltvandsfiskeriernes Fremme. Dette fandtes nemlig, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> fremgik<br />
af Debatterne i Rigsdagen <strong>de</strong>n 17 December, fornö<strong>de</strong>nt for at sikre Selskabet,<br />
<strong>de</strong>t eneste i Tyskland af nogen Betydning, s<strong>om</strong> beskjæftiger sig med Fiskeri<br />
paa <strong>de</strong>n höie Sö, mod ökon<strong>om</strong>isk Ruin. Vistnok mödte <strong>de</strong>nne Un<strong>de</strong>rstöttelse<br />
eller <strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong>, hvorpaa <strong>de</strong>n var givet, en<strong>de</strong>el Kritik; imidlertid fatte<strong>de</strong>s<br />
Beslutning <strong>om</strong> at bevilge 200,000 M. for <strong>de</strong>t nye Budgetaar till Höisöfiskeriets<br />
Fremme; og kun <strong>de</strong>n Omstændighed, at Rigsdagen oplöstes, forend Sagen var<br />
k<strong>om</strong>men til formel Afgj oreise ved 3 Læsning, foranledige<strong>de</strong> at Pengene ikke<br />
stille<strong>de</strong>s til Disposition. Naar <strong>de</strong>tte er skeet, vil en Deel af Summen antageligen<br />
blive anvendt til at befordre en meer almin<strong>de</strong>lig Forsikring af Fiskefartöier<br />
og navnlig i Nordsogebetet, hvor allere<strong>de</strong> enkelte saadanne fin<strong>de</strong>s paa<br />
Finkenwer<strong>de</strong>r og andre Ste<strong>de</strong>r i Elbtrakten, at kal<strong>de</strong> et större Antal <strong>de</strong>raf<br />
tillive samt at bringe <strong>de</strong>m i Forbin<strong>de</strong>lse med hverandre og udvikle <strong>de</strong>m til en<br />
större Organisation; ogsaa til Hjælp ved Bygning af bedre sögaaen<strong>de</strong> Fiskefartoier<br />
og til Befordring af en hensigtsmæssigere Udrustning af disse, til Un<strong>de</strong>rstöttelse<br />
af enkelte Fiskere s<strong>om</strong> udmærke sig ved Driftighed m. v., hvilket alt<br />
vil være i temmelig OvereensstemmeJse med <strong>de</strong>n Brug, <strong>de</strong>r har været gjort af<br />
<strong>de</strong>n tidligere Bevilling, forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne ikke benytte<strong>de</strong>s til at stötte Em<strong>de</strong>nerselskabet.<br />
Til Befordring af Fiskeriet i Ferskvand var man villig at anven<strong>de</strong><br />
30,000 Mark (10,000 meer end for <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar.) Dette sidste<br />
Belöb vil<strong>de</strong> man stille til <strong>de</strong>t private, men höit ansee<strong>de</strong> tyske Fiskeriselskabs<br />
Disposition, da <strong>de</strong>tte har gjort sig sær<strong>de</strong>les fortjent ved at la<strong>de</strong> Flo<strong>de</strong>r og<br />
Indsoer besætte med Fiskeyngel, tysk saavels<strong>om</strong> u<strong>de</strong>nlandsk, og saale<strong>de</strong>s har<br />
tilveiebragt Fiskerigd<strong>om</strong> og <strong>de</strong>rigjennem et sundt og til<strong>de</strong>els billigt Næringsmid<strong>de</strong>l<br />
mangesteds, hvor alt Fiskeliv syntes uddöet. Ogsaa <strong>de</strong>nne Bevilling k<strong>om</strong> dog<br />
af <strong>de</strong>n oven angivne Grund ikke istand.<br />
Blandt <strong>de</strong> mange i <strong>1886</strong> givne Anledninger til at udtale sig <strong>om</strong> <strong>de</strong> hensigtsmæssigste<br />
Midler for Befordring af <strong>de</strong>t tyske Saltvandsfiskeri kan foru<strong>de</strong>n
183<br />
<strong>de</strong>n nys<strong>om</strong>talte nævnes <strong>de</strong>n Konference, s<strong>om</strong> i Januar afholdtes i Bremerhaven<br />
og ved hvilken talrige offentlige saavels<strong>om</strong> andre Repræsentanter for Fiskerinæringen<br />
og <strong>de</strong>rmed beslægte<strong>de</strong> Interesser vare tilste<strong>de</strong>. Man behandle<strong>de</strong> <strong>de</strong>r<br />
blandt an<strong>de</strong>t Spörgsmaalet <strong>om</strong> hvorle<strong>de</strong>s en paali<strong>de</strong>lig Statistik vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tte Fiskeri skal kunne tilveiebringes; liges<strong>om</strong> man udtalte sig <strong>om</strong> <strong>de</strong>t Onskelige<br />
i at Produkternes Forsen<strong>de</strong>lse lettes ved Nedsættelse af Jernbanetaxterne,<br />
at Toldrevisionen simplificeres, at Rogcrier anlægges samt Havne for Fartöieme<br />
istandbringes m. v. Un<strong>de</strong>r Mo<strong>de</strong>ts Forhandlinger, ved hvilken Leilighed henvistes<br />
til Skotlands, Hollands og især Norges Statistik s<strong>om</strong> Mönster, <strong>om</strong>taltes,<br />
at <strong>de</strong>r ved Östersöen fandtes 8,228 Fiskere af Profession og 8,489 Medhjælpere<br />
med 11,653 Baa<strong>de</strong>, men ved Nordsoen kun 500 professionelle Fiskere<br />
med 394 Medhjælpere og 431 Fartoier, hvilke sidste vistnok i Regelen ere<br />
större end <strong>de</strong> östersöiske. Af officielle Opgaver fra Aaret 1884 oplystes, at<br />
<strong>de</strong>n tyske Indförsel af Fiskeriprodukter var <strong>om</strong>tr. 139,000 D. C. Fisk samt<br />
1,095,000 Tön<strong>de</strong>r Sild meer end Udforselen, og at me<strong>de</strong>ns hun repræsentere<strong>de</strong><br />
en Værdi af 69 1/5 Millioner Mark, var <strong>de</strong>nnes Værdi kun 2072 Millioner; hvorhos<br />
<strong>de</strong>t udhæve<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> et un<strong>de</strong>r disse Omstændighe<strong>de</strong>r vigtigt Formaal at indrette<br />
sig saale<strong>de</strong>s, at man selv vil kunne fortjene <strong>de</strong> henved 50 Millioner,<br />
s<strong>om</strong> aarligen gaa til Udlan<strong>de</strong>t.<br />
Ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n store ekon<strong>om</strong>iske Interesse, s<strong>om</strong> er forbun<strong>de</strong>n med Bestræbelserne<br />
for Udviklingen af <strong>de</strong>t tyske Fiskeri, fremhæves ogsaa jevnligen<br />
Betragtninger <strong>om</strong> <strong>de</strong>t Mislige i at Seilskibsfartens Tilbagegang driver saa mange<br />
bort fra Sölivet, til samme Tid s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r meer og meer behoves Mandskab for<br />
<strong>de</strong>n tyske Flaa<strong>de</strong>, hvortil man nu for en ikke ringe Deel maa tage Folk s<strong>om</strong><br />
ikke have været tilsös; <strong>om</strong> disse paastaaes, at <strong>de</strong> först efter et Aars Oplæreise<br />
opnaa saamegen Dygtighed for <strong>de</strong>res nye Bestemmelse, s<strong>om</strong> en Fisker allere<strong>de</strong><br />
or i Besid<strong>de</strong>lse af.<br />
S<strong>om</strong> Fakta, <strong>de</strong>r vidne <strong>om</strong> Interesse for Fiskeriet og for Folkets Ernæring<br />
med <strong>de</strong>ts Produkter, kunne ogsaa <strong>de</strong> Forsög betegnes, <strong>de</strong>r ere foretagne in<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>n preussiske Militæretat for at udfin<strong>de</strong>, <strong>om</strong> dot er tilraa<strong>de</strong>ligt at opföre Fiskekost<br />
i Kasernernes Spisereglementer. I fölge <strong>de</strong>n for <strong>de</strong> Hamburgske sögaaen<strong>de</strong><br />
Skibe gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Spisetast af 12 Marts 1884 skal <strong>de</strong>n daglige Ration for en<br />
Person være 500 Gram frisk eller saltet Oxekjöd eller 3 75 Gram Svinekjöd<br />
eller 250 Gram röget Flesk eller 375 Gram i Daaser preserveret Kjöd eller<br />
o75 Gram Fisk; dog tor Fisk kun gives 2 Gange <strong>om</strong> Ugen. I Havne, hvor<br />
fersk Kjöd eller fersk Fisk kan erhol<strong>de</strong>s, bör <strong>de</strong>raf gives i<strong>de</strong>tmindste to Gange<br />
ugentlig.<br />
Med Önskerne <strong>om</strong> <strong>de</strong>t tyske Saltvandsfiskeris Opk<strong>om</strong>st forenor sig her<br />
Interessen for at hæv<strong>de</strong> for Hamburg og Altona <strong>de</strong>res naturlige Plads s<strong>om</strong><br />
Hovedmarked for <strong>de</strong>ts Produkter, ialfald for Nordsogebetets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>;<br />
hvilken Stilling <strong>de</strong> neppe hidtil kunne siges at have indtaget, i<strong>de</strong>t andre Havne,<br />
s<strong>om</strong> Geestemun<strong>de</strong>, hvor <strong>de</strong>r t. Ex. i 18 86 indk<strong>om</strong> 941 Fiskekuttere af tilsammen<br />
<strong>om</strong>tr. 17,000 Tons Drægtighed, in<strong>de</strong>have en ganske bety<strong>de</strong>lig Deel i Forsyningen<br />
af <strong>de</strong>t Indre af Tyskland, og Priserne her ofte have staaet höiere end<br />
i Berlin. Hersteds har. og navnligen i Hamburg endog meer end i Altona,<br />
været Mangel paa passen<strong>de</strong> Anlæggepladse for Fiskefartöierne, liges<strong>om</strong> her ogsaa<br />
ikke har været ret bekvemt beliggen<strong>de</strong> og vel indrette<strong>de</strong> Pladse for Salget.<br />
Man arbei<strong>de</strong>r imidlertid paa at faa rettet disse Forhol<strong>de</strong>. En Forbedring i<br />
Salgsmaa<strong>de</strong>n er ganske nylig indfort, i<strong>de</strong>t nemlig Störste <strong>de</strong>len af Fiskerne i<br />
<strong>de</strong>t ne<strong>de</strong>nfor Hamburg beliggen<strong>de</strong> Fiskerleio Finkenwer<strong>de</strong>r have besluttet kun<br />
at sælge sin Fangst ved Auktion i Hamburg; og <strong>de</strong>rmed er i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Maaned begyndt i Fiskehallen i Forsta<strong>de</strong>n St. Pauli un<strong>de</strong>r Le<strong>de</strong>lse af en alene
184<br />
<strong>de</strong>rfor offentlig ansat Auktionator, Hr. Platzmann. Dette er dog formeentlig<br />
kun at betragte s<strong>om</strong> en forelöblg Foranstaltning, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r nemlig tænkes paa<br />
at faa istand et stort un<strong>de</strong>r offentlig Kontrol staaen<strong>de</strong> og <strong>om</strong> muligt for Hamburg<br />
og Altona fælles Centralmarked, i hvilken Henseen<strong>de</strong> man s<strong>om</strong> Mönster<br />
opstiller Berlin, <strong>de</strong>r gjennem sine go<strong>de</strong> Foranstaltninger og ved sin driftige Han<strong>de</strong>lsstand<br />
er blevet Tysklands förste Fiskemarked. Man synes, at hvad <strong>de</strong>nne<br />
Stad har vidst at tilveiebringe i <strong>de</strong>nne Ketning trots Beliggenhe<strong>de</strong>n langt in<strong>de</strong> i<br />
Lan<strong>de</strong>t, ogsaa maatte kunne opnaaes, ialfald tilnærmelsesvis, af Tysklands förste<br />
Sö<strong>han<strong>de</strong>l</strong>splads, s<strong>om</strong> staar i direkte Forbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> fiskeproduceren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong><br />
Norge, Sverige og England samt med Lethed kan anlöbes af Fiskefartöierne i<br />
Nordsoen. Man er dog ikke endnu bleven enig <strong>om</strong>, hvor <strong>de</strong>tte Centralmarked,<br />
<strong>de</strong>r selvfölgelig maa sættes i umid<strong>de</strong>lbar Forbin<strong>de</strong>ise med Jernbanerne, helst<br />
bör anlægges for i muligste Grad at tilfredsstille alle <strong>de</strong> Interesser, s<strong>om</strong> her<br />
bör k<strong>om</strong>me i Betragtning; men man er enig <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>t bör indrettes saale<strong>de</strong>s,<br />
at Engroshandlerne ville fin<strong>de</strong> sin Regning ved <strong>de</strong>r at oprette sine Bureauer og<br />
Forpakningsrum, samt at regelmæssige Auktioner <strong>de</strong>r maa foregaa un<strong>de</strong>r offentlig<br />
Kontrol, hvoraf antages at ville fölge, at Priserne reguleres ved almin<strong>de</strong>lig<br />
Konkurrence mellem <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong>, at Kjöbmænd i Indlan<strong>de</strong>t la<strong>de</strong> daglige Ordres<br />
indgaa <strong>de</strong>rtil, og at saale<strong>de</strong>s opnaaes en bedre Udjevning end hidtil af<br />
Anbud og Efterspörgsel. Man haaber ogsaa paa <strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> at faa afskaffet<br />
en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong> talrige Mellemhandlere ved hvilke Varen fornærværen<strong>de</strong> fordyres<br />
i <strong>de</strong>n Grad, at <strong>de</strong>, naar <strong>de</strong>n gjennem Opkjöbernes, Grossisternes, Detaillisternes<br />
og Fiskekonernes Hæn<strong>de</strong>r <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer i Konsumenternes Kjökken, neppe<br />
endnu kan mærkes nogen Forskjel hvad enten Fangsten har været stor eller<br />
li<strong>de</strong>n og hvad enten Fiskerne har faaet sit Arbei<strong>de</strong> vel betalt eller ikke. Lykkes<br />
<strong>de</strong>t saale<strong>de</strong>s at drive Priserne ned, saa at Fisken bliver en billig Spise,<br />
vil selvfölgeligen ogsaa Forbruget tiltage og större Kvantiteter af <strong>de</strong>nne Vare,<br />
u<strong>de</strong>nlandsk s<strong>om</strong> in<strong>de</strong>nlandsk, kunne anbringes her. Der er efter <strong>de</strong>t Anforte<br />
nu Anledning til ved Hjælp af <strong>de</strong>t provisoriske Fiskemarked i St. Pauli at<br />
samle praktiske Erfaringer og erhverve <strong>de</strong>t Overblik over Ferskfiskeforretningen,<br />
s<strong>om</strong> skal le<strong>de</strong> til senere Beslutninger <strong>om</strong> Centralmarke<strong>de</strong>t, hvis Opgave<br />
vil være at ophjælpe en ikke uvigtig Green af <strong>de</strong>n Hamburgske Han<strong>de</strong>l, saavels<strong>om</strong><br />
af Fiskeriet.<br />
Det kan forövrigfc her ogsaa bemærkes, at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> seneste Aar har i<br />
Hamburg og Altona etableret sig flere bety<strong>de</strong>lige Fiskefirmaer, hvilke synes at<br />
arbei<strong>de</strong> med Flid paa saavidt muligt at le<strong>de</strong> <strong>de</strong>t tyske Indlands Fiskeforsyning<br />
herover; og flere af disse have Filialer eller cre selv Filialer af Huse i <strong>de</strong>t<br />
Indre af Lan<strong>de</strong>t.<br />
Tran. Forretningen i <strong>de</strong>nne Artikel fandtes i<strong>de</strong>thele kun li<strong>de</strong>t tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Beholdningerne vare ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse ikke meget store, kun<br />
9,000 Tön<strong>de</strong>r brun og 13,000 Tön<strong>de</strong>r blank Vare (ved Begyn<strong>de</strong>lsen af 1885<br />
resp. 10,000 og 10,500;) og Tilforselen blev nogenlun<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lig, nemlig resp.<br />
25,000 og 35,000 — <strong>om</strong>trent 15,000 meer end i 1885 —; men Priserne,<br />
s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i <strong>de</strong> senest foregaaen<strong>de</strong> Aar hav<strong>de</strong> været trykke<strong>de</strong> og i 1885<br />
vare gaae<strong>de</strong> y<strong>de</strong>rligere ned <strong>om</strong>tr. 5 Mark pr Tön<strong>de</strong>, vedbleve at synke i en<br />
stor Deel af <strong>1886</strong>; liges<strong>om</strong> ogsaa vegetabilske Olier vare overor<strong>de</strong>ntlig billige.<br />
Brun Tran betaltes i Foraaret med 42—40 M. og senere ned til 37, samt<br />
slutte<strong>de</strong> til M. 3 6 — 3 5 pr Egetön<strong>de</strong> prima Vare. Simplere Sorter solgtes i<br />
Löbet af S<strong>om</strong>meren fra M. 34 indtil 30 pr Tön<strong>de</strong>. Blank og Brunblank variere<strong>de</strong><br />
resp. imellem 50 og 43 og imellem 46 og 48 M. Af Sæltran hidbragtes<br />
usædvanlig li<strong>de</strong>t, og <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> daarlige Priser gik efterhaan<strong>de</strong>n y<strong>de</strong>rligere tilbage;<br />
i <strong>de</strong>n senere Deel af Aaret solgtes klar fodfri Vare til 40—39 M. in-
185<br />
elusive Fad. Blandt <strong>de</strong> Tranaorter, s<strong>om</strong> her ere traadte i Konkurrence med<br />
<strong>de</strong>n norske Tran, fortjene <strong>de</strong> japanesiske, hvoraf her skal være i 1880 indfort<br />
ikke mindre end 4,000 Tön<strong>de</strong>r, ret megen Opmærks<strong>om</strong>hed. Konkurrencen med<br />
disse synes at være i jevnt Stigen<strong>de</strong>; og <strong>de</strong> trænge sig saa meget lettere frem<br />
til Benyttelse for techniske Oiemed, s<strong>om</strong> Bestræbelserne for at forbedre <strong>de</strong>res<br />
Kvalitet have været le<strong>de</strong><strong>de</strong> med Intelligens og viste sig heldige i sit Resultat.<br />
De levere<strong>de</strong>s her for 33 til 34 M. pr 100 Kg. netto, lys koldklaret Vare.<br />
Til <strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s etablere<strong>de</strong> ufor<strong>de</strong>elagtige Priser var her forövrigt en ret<br />
livlig Omsætning; Priserne stege ogsaa noget mod Slutningen af Aaret og Lagerne<br />
bleve temmelig smaa; <strong>om</strong>trent 6,500 Tdr. brun og 10,500 Tdr. blankere<br />
Vare.<br />
Hvad ovenfor er sagt <strong>om</strong> Konkurrence gjæl<strong>de</strong>r dog hidtil ikke syn<strong>de</strong>rligt<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> medicinske Sorter, da disse erkjen<strong>de</strong>s at have i Norge naaet frem til et<br />
usædvanlig hbit Udviklingstrin; for <strong>de</strong>ts Damptran, ny Vare, blev saale<strong>de</strong>s i<br />
Aarets Begyn<strong>de</strong>lse betalt <strong>de</strong> sædvanlige go<strong>de</strong> Priser, 130 til 3 20 Mark. Rigtignok<br />
gik disse allere<strong>de</strong> i Slutningen af Marts ned til 80 M. og vel endog<br />
noget <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r for prima koldklaret Lofotvare; men til saadanne Priser, hvilke<br />
<strong>om</strong>trentlig holdt sig udover Hösten, blev meget solgt, saa at Lagerne temmeligen<br />
ryd<strong>de</strong><strong>de</strong>s. Ringere Kvaliteter afsattes 5 til 15 Mark billigere. Raa<br />
Medicintran betaltes fra 62 til 50 M. for god Vare; ringere Kvaliteter gik<br />
ned indtil 47.<br />
Fiskeguano, hvoraf skal være hidfört 40,890 D. C. (i 1885 42,100 D. C.<br />
og i 1884 <strong>om</strong>tr. 30,000), vedblev at staa meget lavt, og Ten<strong>de</strong>nsen var frem<strong>de</strong>les<br />
nedadgaaen<strong>de</strong> i Overeenstemmelse med <strong>de</strong>n nu igjennem flere Aar stedfundne<br />
almin<strong>de</strong>lige Tilstand paa Marke<strong>de</strong>t for GjödningstofFe. Si<strong>de</strong>n Aaret 1883,<br />
da Prisen ansaaes at staa ret lavt. fordi <strong>de</strong>n var sunket til lidt un<strong>de</strong>r 18 M.<br />
pr Sæk, fortsattes i nedadgaaen<strong>de</strong> Retning med enkelte Afbry<strong>de</strong>lser indtil 14 1 /,<br />
M. i 1885; og efteråt <strong>de</strong>nne Pris hav<strong>de</strong> holdt sig nogen Tid i <strong>1886</strong>, gik <strong>de</strong>n<br />
i S<strong>om</strong>mer y<strong>de</strong>rligere ned til 14 og senere endog til 13 cif. pr Sæk. un<strong>de</strong>r<br />
Garanti af 8 % Kvælstof og 12 ",i Fosforsyre. Hvalguano, med Garanti for<br />
7 % Kvælstof og 1 I % Fosforsyre, solgtes i S<strong>om</strong>merens Lob til 10 Va °S 10<br />
M. cif; og senere forblev Prisen <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>n samme.<br />
Is. For Indforsel af <strong>de</strong>nne Artikel var ingen syn<strong>de</strong>rlig Anledning, da<br />
man ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n kunstige Is hav<strong>de</strong> et temmelig rigeligt Forraad <strong>de</strong>els fra<br />
tidligere Tid og <strong>de</strong>els samlet her paa Ste<strong>de</strong>t i Vinteren 1885 —18 86. Aktieselskabet<br />
»Hamburger-Eiswerke», s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i 18 83 eller 1884 indstille<strong>de</strong><br />
sine Bestræbelser for at fabrikere Kunstis og si<strong>de</strong>n lod sig nbie med norsk og<br />
tysk Naturis, har imidlertid gjort go<strong>de</strong> Forretninger <strong>de</strong>rmed. I sin Aarsberetning<br />
for <strong>1886</strong>, afgiven i Januar d. A., forklare<strong>de</strong> <strong>de</strong>ts Direktion, at <strong>de</strong>n varme<br />
og lange S<strong>om</strong>mer bragte saa god Afsætning paa <strong>de</strong>ts Is, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t endnu aldrig<br />
hav<strong>de</strong> havt, og at Gevinsten s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf efter rigelige Afskrivninger endda<br />
blev saa stor, at Aktionærerne fik 6 %" Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. Den fremhæve<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos,<br />
at Vinteren <strong>1886</strong>—1887 her har bragt tilstrækkelig og smuk Is, saa at <strong>de</strong>r<br />
ogsaa for <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saison er go<strong>de</strong> Udsigter for Selskabet.<br />
Skind. For <strong>de</strong>nne Forretning, s<strong>om</strong> i 1885 efter en længere Tids ugunstige<br />
Konjunkturer hav<strong>de</strong> begyndt at bedre sig for visse Sorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
opviste Aaret <strong>1886</strong> igjen kun li<strong>de</strong>t heldige Resultater. Dette gjaldt især <strong>om</strong><br />
Kalveskind, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> sværere og kraftigere Sorter af disse vel liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar en Tidlang fandt Sögning til for<strong>de</strong>elgiven<strong>de</strong> Priser; men udpaa<br />
Aaret maatte <strong>de</strong> sælges billigere; og <strong>om</strong> Hösten ophörte Behovet næsten ganske,<br />
undtagen for <strong>de</strong> störste og bedste, meest tyske Sorter. Ogsaa svenske<br />
fandt i Störste<strong>de</strong>elen af Aaret temmelig Adgang, og ligesaa k<strong>om</strong> fra Norge,
186<br />
især i Aarets förste Halv<strong>de</strong>el, större Partier god og svær "Vare, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rfra<br />
af <strong>de</strong> lettere Sorter, s<strong>om</strong> kun li<strong>de</strong>t beagte<strong>de</strong>s, kun hidförtes ubety<strong>de</strong>ligt. I<br />
<strong>de</strong>t hele opgives Indforselen af Kalveskind at have været usædvanlig ringe saavel<br />
fra Sverige s<strong>om</strong> fra Norge, fra hint <strong>om</strong>tr. 497 D. C. og fra <strong>de</strong>tte 435<br />
(i 1885 resp. 1,050 og 1,357.) I Konkurrencen med disse <strong>de</strong>eltog s<strong>om</strong> sædvanlig<br />
megen finsk og russisk Vare, af hvilken vistnok <strong>de</strong>n forstnævnte paa<br />
Grund af <strong>de</strong>ns ringere Kvalitet fandt kun li<strong>de</strong>n Afsætning, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod<br />
<strong>de</strong>n sidstnævnte, liges<strong>om</strong> tidligere, for en stor Deel fandt villig Modtagelse.<br />
Dog blev Sögningen svagere, da Indförselen var bleven ganske bety<strong>de</strong>lig; og <strong>de</strong>t<br />
gjaldt forresten ogsaa <strong>om</strong> disse Sorter at man for<strong>de</strong>tmeste kun spurgte efter<br />
<strong>de</strong>n sværere Vare; me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n lettere ikke kun<strong>de</strong> sælges undtagen ialfald til<br />
trykke<strong>de</strong> Priser. Bukkeskind vedbleve, liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senest foregaaendo Aar,<br />
at blive kun li<strong>de</strong>t sögte. I Aarets Begyn<strong>de</strong>lse fandt nogle smaa Partier Afsætning<br />
til billige Priser; men senere ophörte <strong>de</strong>n næsten ganske; ogsaa blev<br />
kun li<strong>de</strong>t hidfört. I Gje<strong>de</strong>skind var Forretningen ligele<strong>de</strong>s kun ringe i <strong>de</strong>n tidligere<br />
Deel af Aaret; henimod Hösten indtraadte imidlertid mere Liv og adskilligt<br />
afsattes, <strong>om</strong> end kun til lave Priser; selv ringere Vare fandt Adgang<br />
efteråt <strong>de</strong>n bedre var solgt. Den bety<strong>de</strong>ligste Forsyning k<strong>om</strong> fra Rusland, en<strong>de</strong>el<br />
ogsaa fra Norge, men forholdsvis ubety<strong>de</strong>ligt, da man <strong>de</strong>r i Anledning af<br />
<strong>de</strong>n Prisnedgang, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t Sted si<strong>de</strong>n 1885, ikke vil<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong><br />
da hav<strong>de</strong> været Tilfæl<strong>de</strong>t, indla<strong>de</strong> sig paa större Forsen<strong>de</strong>lser. De smaa Gje<strong>de</strong>skind,<br />
Heberlinge, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t næst foregaaen<strong>de</strong> Aar opnaae<strong>de</strong> go<strong>de</strong> Priser, hav<strong>de</strong><br />
ogsaa ret god Sögning i <strong>1886</strong>, men maatte sælges 10 til 15 % billigere. For<br />
Kidskind vedblev Marke<strong>de</strong>t en Tidlang at være flaut liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar, og Noteringerne gik y<strong>de</strong>rligere ned; dog indtraadte <strong>de</strong>rpaa en<br />
bedre Stemning forsaavidt at temmelig bety<strong>de</strong>lige Partier solgtes til <strong>de</strong> meget<br />
reducere<strong>de</strong> Priser. Det var meest in<strong>de</strong>nlandske Sorter, s<strong>om</strong> afsattes; <strong>de</strong>r k<strong>om</strong><br />
ogsaa noget fra Norge, men mindre bety<strong>de</strong>ligt end tidligere.<br />
Ogsaa Faareskind sank y<strong>de</strong>rligere i Pris, dog u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>rved bevirke<strong>de</strong>s<br />
nogen syn<strong>de</strong>rlig Kjöbelyst; man forsyne<strong>de</strong> sig især fra <strong>de</strong> tyske Landdistrikter<br />
og fra Danmark. Af transatlantiske Sorter k<strong>om</strong> mindre end sædvanligt; ogsaa<br />
disse kun<strong>de</strong> blot realiseres meget billigt. Derimod hidförtes Lammeskind i bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvantiteter fra La Plata, hvilke först afsattes til go<strong>de</strong> Priser; men<br />
snart gik disse ned, og <strong>de</strong>t Samme blev Tilfæl<strong>de</strong>t med en<strong>de</strong>el, <strong>de</strong>r hidförtes<br />
fra Italien og Spanien saavels<strong>om</strong> fra Danmark.<br />
For Rensdyrsskinds Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> hörtes igjen Klage over at <strong>de</strong> fordre<strong>de</strong><br />
Priser vare for höie; imidlertid var ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse kun li<strong>de</strong>t tilbage<br />
af <strong>de</strong>n ikke ubety<strong>de</strong>lige Tilförsel i 1885, og disse Lagere bleve snart r<strong>om</strong>me<strong>de</strong>;<br />
<strong>om</strong> end til lavere Priser. Ogsaa <strong>de</strong>n nye Tilförsel blev for<strong>de</strong>tmeste realisert,<br />
og <strong>de</strong>t til<strong>de</strong>els ret heldigen; da <strong>de</strong>n imidlertid igjen var temmelig bety<strong>de</strong>lig fra<br />
Norge, maatte dog en<strong>de</strong>el forblive udisponeret. Indforselen fra Norge opgives<br />
at have været <strong>om</strong>tr. 116 D. C, fra Sverige kun ganske ringe, ialfald direkte<br />
i 1885 var <strong>de</strong>n fra Sverige 78, fra Norge 73 D. C.<br />
Af Sælhundskind k<strong>om</strong> vel s<strong>om</strong> sædvanligt i<strong>de</strong>thele kun ubety<strong>de</strong>ligt her,<br />
navnligen fra Norge og fra Archangel, dog hidförtes fra Norge mere end i <strong>de</strong><br />
nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar (nemlig 196 D. C, i 1885 39); og <strong>de</strong>tte fandt for<br />
<strong>de</strong>tmeste u<strong>de</strong>n Vanskelighed Kjobere til nogenlun<strong>de</strong> for<strong>de</strong>elagtige Priser. Af<br />
Hvidfisk- og Hvalroshu<strong>de</strong>r hidbragtes ligele<strong>de</strong>s kun ringe Partier; af <strong>de</strong> forstnævnte<br />
vare temmelig bety<strong>de</strong>lige Partier k<strong>om</strong>ne i 1885, hvilke da kun vanskeligt<br />
og til reducere<strong>de</strong> Priser kun<strong>de</strong> realiseres; ogsaa i <strong>1886</strong> var her kun svagt<br />
Begjær for <strong>de</strong>m, hvorimod <strong>de</strong>r syntes at være god Anledning til Afsætning af<br />
Hvalroshu<strong>de</strong>r, hvis saadanne hav<strong>de</strong> været her tilste<strong>de</strong>.
187<br />
For salte<strong>de</strong> europæiske Hestehu<strong>de</strong>r stille<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>t sig i Störste<strong>de</strong>len af<br />
Aaret ugunstigt, til<strong>de</strong>els s<strong>om</strong> Fölge af at her indförtes en stor Mæng<strong>de</strong> fransk<br />
Vare. Ligele<strong>de</strong>s ansees Aaret i<strong>de</strong>thele ikke at have varet gunstigt for Omsætningen<br />
af oversoiske Hu<strong>de</strong>r, i<strong>de</strong>t her trods lave Priser mangle<strong>de</strong> Kjöbelyst;<br />
Aargagen sogtes i at man frygte<strong>de</strong> for at <strong>de</strong>n igjennem længere Tid stedfundne<br />
nedadgaaen<strong>de</strong> Prisbevægelse endnu ikke var tilen<strong>de</strong>, og hertil k<strong>om</strong> <strong>de</strong>n vedbliven<strong>de</strong><br />
Tilbagegang i Læ<strong>de</strong>rpriserne. Adskilligt lod sig saale<strong>de</strong>s lettere afsætte<br />
i Antwerpen og Havre end her. Enkelte Brancher, saale<strong>de</strong>s lette Salthu<strong>de</strong>r og<br />
tbrsalte<strong>de</strong> Brasilsorter, hav<strong>de</strong> dog hele Aaret igjennem ret god Afsætning her,<br />
<strong>om</strong> end <strong>de</strong> sidstnævnte for<strong>de</strong>tmeste kun til reducere<strong>de</strong> Priser. Slagtningerne<br />
ved Plataflo<strong>de</strong>n led nogen Indskrænkning ved <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r hersken<strong>de</strong> Cholera, i<strong>de</strong>t<br />
s<strong>om</strong> ovenfor bemærket Kjö<strong>de</strong>ts sædvanlige Marked i Brasilien afspærre<strong>de</strong> sig<br />
<strong>de</strong>rimod. I<strong>de</strong>thele var dog Tilforselen her fra Sydamerika ret bety<strong>de</strong>lig, i<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>n nemlig udgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>tr. 1,059,500 St., hvilket var meer end i en Række<br />
af tidligere Aar undtagen 1884 og 1885 hav<strong>de</strong> varet Tilfæl<strong>de</strong>t.<br />
For Treere var Aaret <strong>1886</strong> i<strong>de</strong>thele gunstigt. Afsætningen i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse<br />
var saa livlig, at Lagerne r<strong>om</strong>me<strong>de</strong>s; liges<strong>om</strong> ogsaa kun li<strong>de</strong>t en Tidlang<br />
var at fin<strong>de</strong> i Ltibeck, hvor i Regelen anselige Forraad af <strong>de</strong>nne Artikel<br />
haves og over hvilken Havn en meget bety<strong>de</strong>lig Deel af <strong>de</strong> for Hamburg bestemte<br />
Partier föres. Efter nogen i Foraaret stedfun<strong>de</strong>n Prisnedgang i Forbin<strong>de</strong>lse<br />
med <strong>de</strong>t meget starke Prisfald i Ltibeck indtraadte igjen Stigning; og<br />
<strong>de</strong>nne Ten<strong>de</strong>ns vedblev trods <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Tilförsler ud paa Hösten. Man erfare<strong>de</strong>,<br />
at mange engelske og kontinentale Havne vare utilstrækkeligen forsyne<strong>de</strong>;<br />
og <strong>de</strong>tte bevirke<strong>de</strong>, at Priserne ved Aarets Slutning sto<strong>de</strong> indtil 2 Mark höiere<br />
end <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> været <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren. Der har forövrigt udviklet sig en bety<strong>de</strong>lig<br />
Forskjel i Priserne, alt efters<strong>om</strong> Tjæren leveres i halve Tön<strong>de</strong>r eller i hele<br />
saadanne; <strong>de</strong> förste fin<strong>de</strong>s nemlig bekvemmere for Export, og da <strong>de</strong>r ikke fandtes<br />
ret mange af <strong>de</strong>m, kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>r for a /s Tdr. erhol<strong>de</strong>s indtil M. 3,50 meer<br />
end for <strong>de</strong>n hele Tön<strong>de</strong> samme Kvalitet.<br />
Den nordiske Furutjæres antiseptiske Egenskaber have fört til at man i<br />
<strong>de</strong> tropiske Egne blan<strong>de</strong>r nogle Draaber <strong>de</strong>raf i Drikkevan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>n bedste svenske<br />
Tjære bliver specielt raffineret for saadant Brug og forsendt i Blikflasker.<br />
Exporten af <strong>de</strong>tte Produkt har naaet bety<strong>de</strong>lig Udstrækning herfra saavel s<strong>om</strong><br />
fra Frankrig.<br />
Indforselen af Tjære tilsös til Hamburg er kun ringe paa Grund af <strong>de</strong><br />
herværen<strong>de</strong> med Hensyn til <strong>de</strong>ns Ildfarlighed gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Politiforskrifter; Fartöier<br />
med samme blive <strong>de</strong>rfor i Regelen dirigere<strong>de</strong> til Harburg.<br />
Forretningen i Spiritus, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n senere Deel af 1885 hav<strong>de</strong> været meget<br />
livlig, vedblev at give lönnen<strong>de</strong> Beskjæftigelse i Begyn<strong>de</strong>lsen af <strong>1886</strong>.<br />
Polsk og russisk Raaspiritus vedblev at hidföres i bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter kun<br />
med enkelte Afbry<strong>de</strong>lser især henimod Aarets Slutning, da Poteteshösten i flere<br />
af <strong>de</strong> Egne, hvorfra Raaspiritus k<strong>om</strong>mer, viste sig mindre tilfredsstillen<strong>de</strong>. Hvad<br />
her k<strong>om</strong> optoges især af Fabrikanterne, <strong>de</strong>r arbei<strong>de</strong><strong>de</strong> for Exporten til Spanien<br />
og s<strong>om</strong> næsten <strong>de</strong>n hele Tid vare stærkt beskjæl'tige<strong>de</strong>. Den bekjendte Spritklausul<br />
i Traktaten med <strong>de</strong>t nævnte Land, hvilken i sin Tid hav<strong>de</strong> vakt saa<br />
megen Bekymring her, vedblev at vise sig temmelig uska<strong>de</strong>lig, fordi man i<br />
Spanien betragte<strong>de</strong> <strong>de</strong>t her rektificere<strong>de</strong> russiskpolske Produkt s<strong>om</strong> tysk Vare<br />
og altsaa lod <strong>de</strong>n ny<strong>de</strong> saadan Toldreduktion s<strong>om</strong> tilk<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>nne i spanske<br />
Havne. Vistnok mödte man <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n svenske, saavels<strong>om</strong> <strong>de</strong>n preussiske Sprit,<br />
til<strong>de</strong>els ogsaa <strong>de</strong>n amerikanske Maissprit; men <strong>de</strong>suagtet fortsattes Spritexporten<br />
herfra i stor Skala, <strong>om</strong> end med en<strong>de</strong>el Afsvækninger. Allere<strong>de</strong> tidligt i Aaret<br />
indtraf nogen Forstyrrelse i Anledning af <strong>de</strong> i Berlin nære<strong>de</strong> Planer til Bræn<strong>de</strong>-
188<br />
vinsmonopol; og selv efteråt Forslaget <strong>de</strong>r<strong>om</strong> var blevet taget tilbage, forurolige<strong>de</strong>s<br />
man af Projekter til en meer effektiv Beskatning af Bræn<strong>de</strong>vinet end <strong>de</strong>n<br />
hidtil bestaaen<strong>de</strong>. Allere<strong>de</strong> i Februar led <strong>de</strong>rhos Forsen<strong>de</strong>lsen til Spanien noget<br />
Afbræk, fordi <strong>de</strong>t franske Toldvæsen lag<strong>de</strong> Hindringer iveien for Indforselen<br />
af <strong>de</strong> med Sprit stærkt opblan<strong>de</strong><strong>de</strong> spanske Vine. Derimod expe<strong>de</strong>re<strong>de</strong>s da<br />
Spiritus i flere Dampskibe herfra til Afrika. Senere fornye<strong>de</strong>s Vanskelighe<strong>de</strong>rne<br />
i Spanien, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rsteds i et ministerielt Cirkulære klage<strong>de</strong>s over <strong>de</strong>n fra Udlan<strong>de</strong>t<br />
indförte Masse af slet Sprit og over <strong>de</strong>n Lan<strong>de</strong>ts Vine ved sammes Anven<strong>de</strong>lse<br />
paadragne Miskredit, hvilken Paastand ramme<strong>de</strong> adskilligt herfra udgaaet<br />
Stof; liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rhos her fortaltes, at Ovrighe<strong>de</strong>n i Madrid hav<strong>de</strong><br />
forbudt Benyttelsen af Potetesspiritus til Fabrikationen af Likeur saavels<strong>om</strong> til<br />
Opblanding af Viin, i<strong>de</strong>t blot Viinspiritus <strong>de</strong>rtil maatte bruges. I Forbin<strong>de</strong>lse<br />
hermed erfare<strong>de</strong> man ogsaa, at flere Sprithandlere og Likeurfabrikanter <strong>de</strong>rsteds<br />
vare blevne alvorligt mulktere<strong>de</strong> for Overtræ<strong>de</strong>lser af bemeldte Bud, hvilket<br />
hav<strong>de</strong> til Fölge, at nogle spanske Firmaer ikke vil<strong>de</strong> opfyl<strong>de</strong> löben<strong>de</strong> Leverancekontrakter.<br />
Senere berolige<strong>de</strong> man sig dog igjen; vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Bestemmelse<br />
blev enten ophævet eller tabte sin Betydning; <strong>de</strong>n <strong>om</strong>kontrahere<strong>de</strong> Spiritus blev<br />
modtaget og nye Afslutninger fandt Sted. At man dog ikke endnu i Spanien<br />
har opgivet Kampen imod daarlig tysk Sprit, viser sig blandt An<strong>de</strong>t i et <strong>de</strong>r<br />
i Januar d. A. udk<strong>om</strong>met kongeligt Dekret <strong>om</strong> Indsættelsen af en K<strong>om</strong>mission,<br />
<strong>de</strong>r skal forbere<strong>de</strong> Forholdsregler til Beskyttelse mod Forfalskning af spanske<br />
Vine ved <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske Industri og i Forbin<strong>de</strong>lse hermed skal anstille Un<strong>de</strong>rsøgelser<br />
med Hensyn til Spritindforselen.<br />
Den svenske Konkurrence fandtes her ret generen<strong>de</strong> <strong>de</strong>els <strong>de</strong>rved, at <strong>de</strong>n<br />
optog en bety<strong>de</strong>lig Masse Raamaterial fra Busland og Polen, <strong>de</strong>els ogsaa fordi<br />
<strong>de</strong>t rektificere<strong>de</strong> Produkt s<strong>om</strong> anfört i Forbin<strong>de</strong>lse med Fabrikatet fra <strong>de</strong>t tyske<br />
Toldgebeet og andre Lan<strong>de</strong> inskrænke<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>t for <strong>de</strong>n Hamburgske Sprit<br />
i <strong>de</strong>t sydlige Europa, og <strong>de</strong>t saameget mere s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t svenske Fabrikat udbo<strong>de</strong>s<br />
til saa sær<strong>de</strong>les billige Priser, at man neppe herfra saa sig istand til at un<strong>de</strong>rsælge<br />
<strong>de</strong>t. Man syntes <strong>de</strong>rfor her temmelig enig <strong>om</strong> at <strong>de</strong>n væsentligste Ska<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> Spritklausulen i Virklighe<strong>de</strong>n har tilföiet Hamburg, bestod i at <strong>de</strong>n foranledige<strong>de</strong><br />
Etablissementerne i Karlshamn.<br />
Hidförselen af Spiritus i<strong>de</strong>thele var ikke mindre end <strong>om</strong>tr. 145,700 Fa<strong>de</strong>,<br />
<strong>om</strong>tr. 38,800 mere end i 1885 og ligele<strong>de</strong>s bety<strong>de</strong>ligt större end i <strong>de</strong> tidligere<br />
Aar, <strong>de</strong>ri indbefattet 1881, da dog Indforselen opgik til en forhen ukjendt<br />
Höi<strong>de</strong>. Af <strong>de</strong>t nævnte Kvantum var dog <strong>om</strong>tr. 40,000 kun Speditionsgods; i<br />
1885 behandle<strong>de</strong>s 38,000 s<strong>om</strong> saadant.<br />
Indforselen fra Sverige og Norge var ikke bety<strong>de</strong>lig; <strong>de</strong>n opgives til resp.<br />
528 og 1,838 Hl, hvorhos <strong>de</strong>r fra Sverige over Lubeck skal være k<strong>om</strong>met 511<br />
Fa<strong>de</strong>. Heri er dog ikke indbefattet et Kvantum af angiveligen <strong>om</strong>tr. 800<br />
Fa<strong>de</strong> rektificeret Vare, s<strong>om</strong> henimod Aarets Slutning afskibe<strong>de</strong>s herhen fra Karlshamn<br />
og s<strong>om</strong> sag<strong>de</strong>s at være af un<strong>de</strong>rordnet Kvalitet, ei skikket for direkte<br />
Export til Spanien, men her modtoges villigen <strong>om</strong> end til trykke<strong>de</strong> Priser.<br />
Hvad <strong>de</strong>r ellers hidförtes fra Sverige, forklares at have været hovedsagelig ringere<br />
Sorter Alkohol og Fuselolie. Ogsaa en<strong>de</strong>el af hvad <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> fra Norge<br />
skal have bestaaet <strong>de</strong>ri, men dog hovedsageligen i Raaspiritus.<br />
Liges<strong>om</strong> Aaret 1885 var begyndt med usædvanlig lave Priser, hvilke senere<br />
gik y<strong>de</strong>rligere ned, saa at <strong>de</strong>r ved Aarets Udgang kun betaltes M. 30 1 /4 til<br />
28 3/4 for god raa Kartoffelspiritus pr 100 Liter à 100 %', inclusive go<strong>de</strong> Jernbaandsfa<strong>de</strong>,<br />
fortsattes Nedgangen i <strong>1886</strong>; allere<strong>de</strong> i Februar var höieste Pris<br />
27 og laveste 26'/4 og i Juni 23 5 /8—22 1/8; <strong>de</strong>refter gik <strong>de</strong>n noget op og<br />
naae<strong>de</strong> i September 27 5 /8—25 l /2 i November solgtes til<strong>de</strong>els igjen forringere
189<br />
Pris, og December slutte<strong>de</strong> med 26 i /t—25 5 /8^ Rektificeret Sprit betinge<strong>de</strong> pr<br />
100 Liter à 100 % med 1 % Decort inch go<strong>de</strong> Jernbaandsfa<strong>de</strong> i Januar<br />
M. 34—31 efter Kvalitet, gik indtil April tilbage til M. 29—26 og hæve<strong>de</strong><br />
sig <strong>de</strong>rpaa igjen efterhaan<strong>de</strong>n til M. 29-—33.<br />
Bruttoindtægt af Bræn<strong>de</strong>vinsafgifterne i Rigsskattegebetet i Budgetaaret<br />
1885—<strong>1886</strong> udgjor<strong>de</strong> kun <strong>om</strong>tr. 68 Millioner Mark brutto eg netto 50 Millioner,<br />
eller M. 1,35 pr Hoved af Befolkningen.<br />
Af Ol hidförtes fra Sverige kun ganske ubety<strong>de</strong>ligt, fra Norge <strong>om</strong>tr. 7,566<br />
Hktl.; i 1885 var Indforselen fra Norge 7,927 og i 1884 12,673 Hktl. Der<br />
fin<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> bekjendt en trykken<strong>de</strong> Konkurrence med tydske og andre europæiske<br />
Ölsorter paa <strong>de</strong> oversoiske Marke<strong>de</strong>r, hvorhen <strong>de</strong>t skandinaviske 01 herfra fores,<br />
me<strong>de</strong>ns ogsaa talrige Bryggerier ere oprette<strong>de</strong> paa Ste<strong>de</strong>rne selv. Med Hensyn<br />
til <strong>de</strong>t tydske 01, hvoraf meget produceres for Export i Hamburgske Bryggerier,<br />
har <strong>de</strong>r dog i <strong>de</strong>n seneste Tid været klaget over, att <strong>de</strong>t i flere sydamerikanske<br />
Stater er k<strong>om</strong>met i en vis Miskredit, fordi <strong>de</strong>t paasto<strong>de</strong>s at være tilsat med<br />
Salicyl, hvilket er stri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mod <strong>de</strong>r gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Sundhedspolitiforeskrifter. I<br />
flere af disse Stater bliver Oliet, forend <strong>de</strong>t tör indgaa i Konsumen, un<strong>de</strong>rkastet<br />
chemisk Analyse, og <strong>de</strong>t admitteres ikke, naar Salicylsyre fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ri,<br />
<strong>om</strong> end i ringe Mæng<strong>de</strong>r. Flere tydske Exporteurer skulle <strong>de</strong>rved have lidt<br />
Tab, og Exporten fra Tydskland var overhove<strong>de</strong>t, af <strong>de</strong>nne eller andre Grun<strong>de</strong>,<br />
meget mindre i <strong>1886</strong> end i <strong>de</strong>n nærmest foregaaen<strong>de</strong> Tid.<br />
Kornvarer. Den i Aaret 1884 og Begyn<strong>de</strong>lsen af 1885 stedfundne overor<strong>de</strong>ntlige<br />
Indförsel især af Hve<strong>de</strong> og Rug, foranlediget vod <strong>de</strong> da forvente<strong>de</strong><br />
Toldforhöielser, s<strong>om</strong> anordne<strong>de</strong>s i Mai sidstnævnte Aar, trykke<strong>de</strong> ogsaa i Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af <strong>1886</strong> paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked, saameget mere s<strong>om</strong> Kornhösten i<br />
Tydskland i 1885 hav<strong>de</strong> været god, liges<strong>om</strong> ogsaa Poteterne vare billige. Dette<br />
Forhold un<strong>de</strong>rgik ikke senere nogen væsentlig Forandring, og Hösten var igjen<br />
god baa<strong>de</strong> for Korn og Potetes. Den Hamburgske Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong> var saale<strong>de</strong>s<br />
hvad Indforselen angaar meget mindre livlig end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar, og Fluktuationerne i Prisen vare ikke bety<strong>de</strong>lige. Til sine Ti<strong>de</strong>r lönne<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t sig dog, ikke alene til Anven<strong>de</strong>lse for <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Konsum, men ogsaa<br />
for Moller i Toldindlan<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> vil<strong>de</strong> fore sig Exportbonifikationen for Meel<br />
tilnytte, at trække Hve<strong>de</strong> ind fra Udlan<strong>de</strong>t, navnligen fra Danmark, Rusland,<br />
Nord- og Sydamerika, Ostindien og Australien. Rugpriserne nedtrykke<strong>de</strong>s specielt<br />
ved Konkurrencen med <strong>de</strong>n billige og med ringe Told i <strong>de</strong>t tydske Indland<br />
belagte Mais, s<strong>om</strong> hidförtes i store Masser fra Nordamerika, <strong>de</strong>t sorte Hav<br />
og La Plata. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> lette<strong>de</strong>s Indforselen fra Rusland og fra<br />
Nordamerika ved <strong>de</strong> <strong>de</strong>r hersken<strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les lave Priser og Varens ofte meget<br />
smukke Kvalitet. Priserne forbleve temmelig konstante i Aarets Löb, og <strong>de</strong><br />
stod saale<strong>de</strong>s ved <strong>de</strong>ts Slutning <strong>om</strong>trent paa samme Punkt s<strong>om</strong> ved <strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse.<br />
— Havre, hvoraf her s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> fleste andre Lan<strong>de</strong> hav<strong>de</strong>s en god Höst,<br />
indförtes, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanligt, meest kun for <strong>de</strong>n lokale Konsum; <strong>de</strong>n k<strong>om</strong><br />
for<strong>de</strong>tmeste fra Böhmen og Rusland, foru<strong>de</strong>n fra Mecklenburg. Fra Sverige<br />
k<strong>om</strong> kun ganske ubety<strong>de</strong>ligt; kun to af <strong>de</strong> <strong>de</strong>rfra hidk<strong>om</strong>ne svenske Fartöier<br />
medhav<strong>de</strong> nogle Smaapartier af <strong>de</strong>nne Vare. Ilavrepriserne hav<strong>de</strong> igjennem flere<br />
Aar havt en synken<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns, og <strong>de</strong>t Samme viste sig i <strong>1886</strong>. — Af Byg<br />
blev, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar sædvanligt, for<strong>de</strong>tmeste kun hidfört saadant, s<strong>om</strong><br />
egne<strong>de</strong> sig til Maltberedning. Indforselen af <strong>de</strong>tte Byg blev efter <strong>de</strong>n nye<br />
Höst meget bety<strong>de</strong>lig; <strong>de</strong>t blev her endnu stærkere sögt for England end i<br />
almin<strong>de</strong>lige Aaringer, i<strong>de</strong>t Fiume, s<strong>om</strong> ellers konkurrerer med Hamburg i Leveringen<br />
af Maltbyg, maatte hol<strong>de</strong> sig tilbage paa Grund af <strong>de</strong>n forsaavidt uheldige<br />
Höst i <strong>de</strong> sydlige Dele af <strong>de</strong>t österrig-ungarske Monarki. Her solgtes
190<br />
saale<strong>de</strong>s bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter af <strong>de</strong> smukke Saalesorter, ogsaa senere böhmisk<br />
og mährisk Vare; kun henimod Aarets Slutning gik <strong>de</strong> höit stegne Priser noget<br />
tilbage. Fra Rusland k<strong>om</strong> en<strong>de</strong>el ringere Byg, og meget <strong>de</strong>raf förtes til <strong>de</strong>t<br />
Indre af Tydskland for at benyttes af Bræn<strong>de</strong>rierne, for Fo<strong>de</strong>röiemed etc. Priserne<br />
vare her ved Udgangen af <strong>1886</strong> pr 1,000 Kg. netto for Hve<strong>de</strong> M.<br />
155—172, for Rug M. 100—140 og for Havre M. 110—140, for amerikansk<br />
Mais M. 98 — 100; i December 1885 vare <strong>de</strong> resp. M. 145 —155, 100—140,<br />
120—145 og M. 98 —100. Fin Chevalier Saale Byg stod endnu ved Udgangen<br />
af <strong>1886</strong> i <strong>de</strong>n usædvanlige Pris af indtil 230 M., efter at <strong>de</strong>n i Slutningen<br />
af 188 5 hav<strong>de</strong> været M. 170—180; fin österrigsk Byg betaltes i December<br />
<strong>1886</strong> M. 155—210, i December 1885 155—185.<br />
Smör. Den i <strong>de</strong> seneste Aar stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns til nedadgaacn<strong>de</strong> Smörpriser,<br />
foranlediget ved <strong>de</strong>n sær<strong>de</strong>les stærke Produktion saavels<strong>om</strong> Konkurrencen<br />
med Kunstsmör, me<strong>de</strong>ns en Del af Producenterne ogsaa beskyl<strong>de</strong> <strong>de</strong> Hamburgske<br />
Mellemhandlere for at have nogen Skyld, vedblev ogsaa i <strong>1886</strong>; <strong>de</strong>rhos<br />
viste sig i <strong>de</strong>tte Aar en sær<strong>de</strong>les Vaklen i Priserne. Det begyndte med höieste<br />
Notering M. 112 pr 50 Kg. for la Kvalitet for Export; men <strong>de</strong>nne Pris holdt<br />
sig kun meget kort Tid, og allere<strong>de</strong> i Februar k<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ned til 102 samt,<br />
efter nogen Stigen i Marts, til 8 7 i April; i Juni naae<strong>de</strong>s et lavere Standpunkt<br />
end gjennem en Række af Aar hav<strong>de</strong> været Tilfæl<strong>de</strong>t, nemlig M. 77; i<br />
Juli notere<strong>de</strong>s 90 og i August 100, i Oktober naae<strong>de</strong>s endog M. 125; snart<br />
gik Prisen dog igjen 10 Mark tilbage, og efter nogen Bevægelse op og ned var<br />
<strong>de</strong>n höieste Notering ved Aarets Slutning s<strong>om</strong> ved <strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse M. 112,<br />
hvorhos her var livligt Begjær for <strong>de</strong> fineste Kvaliteter.<br />
Det finlandske Smör, bedste Vare, betaltes med M. 65—75 ab Liibeck;<br />
amerikansk Vare solgtes med Lethed for Priser mellem M. 45 og 65; <strong>de</strong>t hidförtes<br />
ugentligen fra New-York. Ogsaa gallizisk Smör hidförtes temmelig regelmæssigt<br />
og fandt Afsætning til Priser fra M. 60—75.<br />
Stridighe<strong>de</strong>rne mellem <strong>de</strong> in<strong>de</strong>nlandske Producenter og <strong>de</strong> Hamburgske<br />
Kjöbmænd med Hensyn til Noteringmaa<strong>de</strong>n vedbleve, og Vanskelighe<strong>de</strong>rne befandtes<br />
saale<strong>de</strong>s ikke löste ved <strong>de</strong>t i Aaret 1884 trufne og af mig i sin Tid<br />
indberette<strong>de</strong> Arrangement at la<strong>de</strong> Noteringerne foregaa ved <strong>de</strong>rtil valgte Mænd<br />
un<strong>de</strong>r Han<strong>de</strong>lskammerets Auktoritet. Kammeret trak sig <strong>de</strong>rfor fra Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar tilbage <strong>de</strong>rfra, saa at K<strong>om</strong>missionen k<strong>om</strong> til at fastsætte<br />
Noteringen selvstændigen, 2 Gange ugentlig og simpelthen Nettopriserne.<br />
Dette Forhold, ifölge hvilket <strong>de</strong>nne Akt ikke længer hav<strong>de</strong> officiel Charakteer,<br />
blev si<strong>de</strong>n Gjenstand for Overveielser in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> interessere<strong>de</strong> Kredse, og <strong>de</strong>n<br />
»milcbwirthschaftliche Verein von Schleswig—Holstein» beslutte<strong>de</strong> at virke for<br />
Opnaaelsen af Forandring heri.<br />
I Forbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>t ovenfor Anförte <strong>om</strong> at <strong>de</strong>n nedadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns<br />
i Smörpriserne, hvilke paasto<strong>de</strong>s afse neppe at dække Produktions<strong>om</strong>kostningerne,<br />
til<strong>de</strong>els bevirkes ved dot billigere Kunstsmör, kan bemærkes, at ogsaa <strong>de</strong>n tydske<br />
Udförsel af ægte Smör i <strong>de</strong>n seneste Tid er aftaget. Endnu i 1885 udgjor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n 140,735 D. C, hvoraf 115,081 D. C. gik ud over Hamburg—Altona,<br />
for<strong>de</strong>tmeste til England; i <strong>1886</strong> var <strong>de</strong>rimod Udforselen kun 123,041 D. C,<br />
<strong>de</strong>raf 100,203 over Hamburg—Altona.<br />
For <strong>de</strong>t amerikanske Smult er Hamburg blevet et af <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligste Marke<strong>de</strong>r;<br />
saale<strong>de</strong>s gik af <strong>de</strong>n hele Export fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater af <strong>de</strong>nne Artikel<br />
til <strong>de</strong>t europæiske Kontinent i Aaret 1 Novbr 1885—1 Novbr <strong>1886</strong>, nemlig<br />
440,870 Tierces, ikke mindre end 16 7,368 hertil. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t tydske Smult<br />
fal<strong>de</strong>r kostbart, fin<strong>de</strong> <strong>de</strong> ubemidle<strong>de</strong> Klasser sig meer og meer hendragne til<br />
<strong>de</strong>t amerikanske Produkt, især<strong>de</strong>leshed naar <strong>de</strong>t har passeret <strong>de</strong> Hamburgske
191<br />
Raffinerier. Aaret <strong>1886</strong> begyndte med en Pris af M. 31,50 for choice Steam;<br />
senere sank <strong>de</strong>n noget, men blev ud paa S<strong>om</strong>meren, da man skjönne<strong>de</strong> at Maishösten<br />
vil<strong>de</strong> give mindre Udbytte end i 1885, drevet op til M. 35,50; senere<br />
gik <strong>de</strong>n igjen noget ned, og ved Aarets Udgang betaltes M. 33.<br />
Kaffe-forretningen, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> seneste Par Aar hav<strong>de</strong> maattet kjæmpe med<br />
bety<strong>de</strong>lige Vanskelighe<strong>de</strong>r, saa at endog saa adskillige soli<strong>de</strong> Huse i Mismod<br />
trak sig tilbage fra samme, k<strong>om</strong> i 18 86 igjen i en ret heldig Stilling. Flere<br />
go<strong>de</strong> og nye Kræfter slutte<strong>de</strong> sig til <strong>de</strong>n, og Indforselen, s<strong>om</strong> i Aaret 1884<br />
var sunket ned til <strong>om</strong>trent 176 Millioner Pund, hvilket var 22 Millioner mindre<br />
end hvad <strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> været i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, og i 1885 vel var<br />
gaaet en<strong>de</strong>el op, men dog var 6 Millioner mindre end i 1883, blev i <strong>1886</strong><br />
större end <strong>de</strong>n nogensin<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> været, nemlig 201 6 /10 Millioner Pund, me<strong>de</strong>ns<br />
her ogsaa forbrugtes eller herfra udfortes meget mere end i noget tidligere<br />
Aar, nemlig 206 6 /10 Millioner Pund, eller 100,800 Tons. Denne Indforsel var<br />
större end til nogen an<strong>de</strong>n europæisk Plads, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne selv til Havre kun skal<br />
have udgjort henved 76,000 Tons, me<strong>de</strong>ns Indforselen overhove<strong>de</strong>t til <strong>de</strong> otte<br />
Hove<strong>de</strong>ntrepots i Europa anslaaes til 373,350 Tons. Totalforraa<strong>de</strong>t sammesteds<br />
<strong>de</strong>n 1 Januar 1887 var 123,850 Tons, hvorimod Forraa<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n 1 Januar 18 86<br />
hav<strong>de</strong> været 190,700 Tons. Priserne for reel ordinær Rio kun<strong>de</strong> en Tidlang<br />
efter Aarets Begyn<strong>de</strong>lse ikke hæve sig fra <strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntlig lave Mid<strong>de</strong>lpris<br />
af 37 Pf., hvortil <strong>de</strong>n var sunket i 1885, i<strong>de</strong>t man nemlig befandt sig un<strong>de</strong>r<br />
Indtrykket af Beretninger <strong>om</strong> at <strong>de</strong>n næste Brasilhöst (1 886 —1887) vil<strong>de</strong> blive<br />
overor<strong>de</strong>ntlig rig. Efterhaan<strong>de</strong>n begyndte man dog i <strong>de</strong>t Indre af Tysdkland<br />
at fornye sine Lagere, og <strong>de</strong>r indtraadte i Marts en opadgaaeu<strong>de</strong> Bevægelse;<br />
<strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>s 39, i April og Mai 40 samt i Juni 41 og i <strong>de</strong>nne Maaneds<br />
Slutning 42 Pf. I Juli k<strong>om</strong> <strong>de</strong>r end mere Fart i <strong>de</strong>nne Strömning; <strong>de</strong>n 14<br />
notere<strong>de</strong>s 43 og <strong>de</strong>n 28 44 Pf. I August naae<strong>de</strong>s 47 og i September 49, i<br />
Oktober 53, i November 56 og i December endog 62, med hvilken sidste Pris<br />
Aaret slutte<strong>de</strong>. Denne Stigning var vistnok först at tilskrive <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige<br />
Overbevisning <strong>om</strong>, at Artikelens Pris var bleven i Forhold til Produktions<strong>om</strong>kostningerne<br />
urimelig lav og uholdbar paa en Tid, da Erhvervsforhol<strong>de</strong>ne i<strong>de</strong>thele<br />
viste Tegn til Bedring, og <strong>de</strong>rtil k<strong>om</strong> Med<strong>de</strong>lelser <strong>om</strong>, at sidste Brasilhöst<br />
ikke hav<strong>de</strong> været saa rig s<strong>om</strong> tidligere paastaaet. I <strong>de</strong>n senere Deel af Aaret<br />
k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhos Fortællinger fra Brasilien <strong>om</strong> at <strong>de</strong>n paa Marken staaen<strong>de</strong> nye Höst<br />
hav<strong>de</strong> lidt Ska<strong>de</strong> og at saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nne vil<strong>de</strong> blive knap og mislig. Disse Efterretninger<br />
syntes efters<strong>om</strong> Ti<strong>de</strong>n led at fin<strong>de</strong> meer og meer Stadfæstelse, og en<br />
stormen<strong>de</strong> Hausse udvikle<strong>de</strong> sig s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf her s<strong>om</strong> an<strong>de</strong>tsteds i Forbin<strong>de</strong>lse<br />
med en meget livlig Forretning, me<strong>de</strong>ns Lagerne i bety<strong>de</strong>lig Grad lette<strong>de</strong>s<br />
for sin tidligere Ofverflod.<br />
Af <strong>de</strong>n oven<strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Indforsel hertil var en meget stor Deel Santos,<br />
hvilken Sort fin<strong>de</strong>r meer og meer Indgang i Tydskland og <strong>de</strong>rfor si<strong>de</strong>n Aaret<br />
1883 har været hidbragt i större Mæng<strong>de</strong>r end Rio, saa at <strong>de</strong>r endog i 18 86<br />
k<strong>om</strong> <strong>om</strong>tr. 534,000 Sække (64 Millioner Pund) <strong>de</strong>raf og kun 268,000 Sække<br />
(32 Millioner Pund) Rio, me<strong>de</strong>ns Forhol<strong>de</strong>t endnu i 1885 var resp. <strong>om</strong>tr. 54 1/2<br />
°g 34 1/2 Million Pund. Af <strong>de</strong> övrige Kaffesorter k<strong>om</strong> her meest Costarica<br />
(og Guatemala, San Salvador og Nicaragua) samt Laguayra (og Curacao); Indforselen<br />
<strong>de</strong>raf er nemlig opgivet til resp. <strong>om</strong>tr. 32 og 11 Millioner Pund.<br />
Kvaliteten af <strong>de</strong>n hidk<strong>om</strong>ne Riokaffe var i Regelen tilfredsstillen<strong>de</strong>. Den<br />
vaske<strong>de</strong> Kaffe, s<strong>om</strong> tidligere hav<strong>de</strong> et meget godt Ren<strong>om</strong>mé, var dog for en<br />
stor Deel kun mid<strong>de</strong>lmaadig og ureel, ogsaa Farven ikke god, men mat blaalig;<br />
<strong>de</strong>rimod bleve Forsögene paa at importere Kaffe i sine Hylser fortsatte i större<br />
Omfang og hav<strong>de</strong> med Hensyn til Kvaliteten go<strong>de</strong> Resultater.
192<br />
Kvaliteten af Santoskaffeen fra Hösten 1885—<strong>1886</strong> var i<strong>de</strong>thele god mid<strong>de</strong>l;<br />
dog klage<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>el over at <strong>de</strong>r næsten i alle hidkemne Partier fandtes<br />
mange torre Bönner. Kvaliteten af Hösten <strong>1886</strong>—1887 var mindre god og<br />
<strong>de</strong>rfor meget mindre sögt end <strong>de</strong>n ældre Vare. Da Spekulationen i Havre især<br />
beskjæftiger sig med Santoskaffeen, herske<strong>de</strong> megen Usikkerhed i Priserne, <strong>de</strong>r<br />
saale<strong>de</strong>s ofte fluktuere<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n at Hensyn til Produktionen, Hösten og Behovet<br />
vare <strong>de</strong>rfor afgjören<strong>de</strong>, og Konkurrencen <strong>de</strong>rfra gjor<strong>de</strong> sig hyppigen paa uberegnelig<br />
Maa<strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t Indre af Tydskland til Ska<strong>de</strong> for Hamburg.<br />
Forresten <strong>de</strong>eltoge mange af Hamburgerne selv i disse Spekulationer, og <strong>de</strong>t<br />
var jevnligen un<strong>de</strong>r Overveielse <strong>om</strong> man ikke ogsaa her bur<strong>de</strong> oprette Terminmarked.<br />
I in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar er endog Beslutning fattet i <strong>de</strong>nne Retning.<br />
Kvaliteten af <strong>de</strong>n mellemamerikanske Kaffe befandtes ret god; især roses<br />
Guatemala, i hvilken Stat dog Kaffeplantningerne vare bortfrosne i Provindserne<br />
Antigua og Coban, <strong>de</strong>r ellers levere et udmærket Produkt. Den hidk<strong>om</strong>ne<br />
Laguayra var til<strong>de</strong>els af en smukkere Kvalitet end sædvanligt i <strong>de</strong> senere Aar.<br />
Af Java og Ceylon k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanligt ikke bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter her;<br />
begge disse Öer li<strong>de</strong> ogsaa frem<strong>de</strong>les un<strong>de</strong>r Sygd<strong>om</strong> paa Kaffeplanten; navnligen<br />
er Ceylonkaffeen af li<strong>de</strong>n Betydning for Hamburg, da Afsætningen herfra til<br />
Österrig for en stor Deel er ophört og gaaet over til Triest s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ifölge<br />
Toldforhol<strong>de</strong>ne og sin Beliggenhed nærmere Suezkanalen mere heldigen stille<strong>de</strong><br />
Marked.<br />
I Afrika drives selvfölgeligen Kaffeens Dyrkning nu med Iver i flere af<br />
<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r tydsk Beskyttelse stille<strong>de</strong> Distrikter, og hidbragte Produkter af samme<br />
have stadfæstet <strong>de</strong>n Mening, at <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s Egne, hvor Jordbun<strong>de</strong>n og Klimaet<br />
ere gunstige for <strong>de</strong>nne Plante; man haaber <strong>de</strong>rfor, at <strong>de</strong>t med Ti<strong>de</strong>n, naar <strong>de</strong><br />
Indfödte ere blevne mere vante til stadigt Arbei<strong>de</strong> paa Plantagerne, vil lykkes<br />
at vin<strong>de</strong> baa<strong>de</strong> större Kvantiteter og finere Sorter. I <strong>1886</strong> hidförtes <strong>de</strong>els<br />
direkte og <strong>de</strong>els over Lissabon fra Afrika <strong>om</strong>tr. 25,000 Sække.<br />
Pris paa Penge, Bank- og Kreditforhol<strong>de</strong>. Me<strong>de</strong>ns Rigsbankens Diskonto<br />
stille<strong>de</strong> sig i Gjennemsnit paa <strong>om</strong>tr. 3 3 /l0 Procent, gik Börsdiskontoen i Störste<strong>de</strong>elen<br />
af Aaret y<strong>de</strong>rligere ned, saa at Aarsgjennemsnittet, trods <strong>de</strong>n seenhöstes<br />
indtraadte Stigning paa Pengemarke<strong>de</strong>t, dog ikke overskred 2 1/16 % . Foru<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Grun<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> bidroge hertil og navnligen <strong>de</strong>n ved Stilhe<strong>de</strong>n in<strong>de</strong>n<br />
Nærings- og Forretningslivet formindske<strong>de</strong> Adgang til Anven<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong><br />
efter Fuldforeisen af <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligste Jernbaner ledige Kapitaler, virke<strong>de</strong> i Hamburg<br />
<strong>de</strong>t særegne Forhold, at store Summer, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været anlagte i Hypotheker,<br />
bleve fri ifölge <strong>de</strong> Foranstaltninger, <strong>de</strong>r maatte iværksættes til Forbere<strong>de</strong>lse<br />
af Toldtilslutningen; og Bestræbelserne for igjen at faa disse Penge hypothekarisk<br />
anbragte bidroge til Reduktion af Rentefo<strong>de</strong>n for saadanne Kapitalanlæg<br />
endog un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ellers i Tydskland sædvanlige. I<strong>de</strong>t <strong>de</strong>ri midlertid un<strong>de</strong>r disse<br />
Omstændighe<strong>de</strong>r fortsattes i stor Maalestok med Konverteringer, viste Aaret<br />
sig i<strong>de</strong>thele ret for<strong>de</strong>elaktigt for Bankernes Virks<strong>om</strong>hed, <strong>om</strong> end Pengeoverflödighe<strong>de</strong>ns<br />
Fölger bleve fölelige paa <strong>de</strong>res Rentekontoer, og uagtet <strong>de</strong>n i 1885<br />
anordne<strong>de</strong> Börsskat udöve<strong>de</strong> en ret hæmmen<strong>de</strong> Indfly<strong>de</strong>lse paa Foretagelsesaan<strong>de</strong>n.<br />
»Nord<strong>de</strong>utsche Bank» saa sig istand til at for<strong>de</strong>le over 3 Millioner Mark<br />
blandt sine Aktionærer, hvilke saale<strong>de</strong>s erholdt 7 % for <strong>1886</strong>; for Aaret 1885<br />
hav<strong>de</strong> Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n kan været 6 1 /10 %. Tidligere var <strong>de</strong>n vistnok höiere, for<br />
1884 8, for 1883 8'/3, for 1882 8 1 /2 for 1881 10 1 /, %. Blandt <strong>de</strong> talrige<br />
Laan, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Bank overtog og emittere<strong>de</strong> i <strong>1886</strong>, vare 3 1 /2 % svenske<br />
Rigshypothekbanks Pantebreve af <strong>1886</strong>, Stockholms Intecknings Garanti-<br />
Aktiebolags 4 % Pantebreve, et 3 1 /2 % Hollandsk Statslaan, et 3 1/2, % Kjö-
193<br />
benhavnsk Stadslaan etc.; i Fællesskab med andre Batikfirmaer overtog <strong>de</strong>n<br />
ligele<strong>de</strong>s flere bety<strong>de</strong>lige Forretninger, <strong>de</strong>riblandt Konversionen af et dansk 4 %<br />
Statslaan til et 3'/3 procentigt saadant. Det af nordtydske Bank istandbragte<br />
Hamburger Aktieselskab for Istandbringelse af Lagerhuse m. v. i <strong>de</strong>t fremtidige<br />
Frihavnsgebet aabne<strong>de</strong> sin Bedrift, og <strong>de</strong>ts Aktier fandt god Afsætning; <strong>de</strong>rimod<br />
befandtes Forbol<strong>de</strong>ne for <strong>de</strong> Industrier, hvori Banken kort forhen hav<strong>de</strong><br />
interesseret sig ved Overtagelse af Aktier, endnu ikke saa gunstige, at man<br />
vil<strong>de</strong> skridartil Realisationer af disse. Denne Bank sees i<strong>de</strong>thele i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar at have opereret baa<strong>de</strong> med Forsigtighed og Held; saale<strong>de</strong>s blev et meget<br />
<strong>om</strong>talt Laaneanliggen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n for nogle Aar si<strong>de</strong>n formidle<strong>de</strong> for en russisk<br />
Godseier, Fyrst Wittgenstein, og hvilket gjaldt en bety<strong>de</strong>lig Sum samt hav<strong>de</strong><br />
givet Anledning til en<strong>de</strong>el Ængstelse og Da<strong>de</strong>l blandt Aktionærerne, afviklet<br />
paa en tilfredsstillen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> ved Overeensk<strong>om</strong>st med en russisk Bank. Flere<br />
anseelige Belöb, <strong>de</strong>r vare i Bankens Hæn<strong>de</strong>r, fandt <strong>de</strong>n sig i Betragtning af<br />
Pengemarke<strong>de</strong>ts Tilstand og <strong>de</strong> stærkt stegne Kurser paa Kapitalpapirer foranlediget<br />
til at anbringe i Hypotheker. Bankens Aktier sto<strong>de</strong> ved Udgangen af<br />
<strong>1886</strong> i en Kurs af 145 à 14ö72; i Slutningen af 1885 var <strong>de</strong>n 136 à 136 1/8.<br />
Ogsaa for C<strong>om</strong>merz- og Diskontobanken blev Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n noget större end<br />
for 1885, nemlig 6 1/3 iste<strong>de</strong>tfor 6 1/6, %\ ogsaa for 1884 var <strong>de</strong>n 6 1/3, for<br />
1883 6 2/3, for 1882 7 1/2 for 1881 9 1/2 %. Den Gevinst, s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s for<strong>de</strong>eltes<br />
for <strong>1886</strong>, var M. 1,900,000. Blandt <strong>de</strong>ns i bemeldte Aar indle<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
nye Forretninger kan nævnes Afslutningen af et 3 1/2 % Göteborgs Stadslaan<br />
og — i Forening med en<strong>de</strong>el andre Banker — et Haniburgsk 3 % Stadslaan<br />
paa 40 Millioner Mark. Derhos blev en<strong>de</strong>el fra 1885 overtagne större Affærer,<br />
<strong>de</strong>riblandt et 4 % Christiania Stadslaan og — tilsammen med andre —<br />
Stockholms Intecknings-Garanti-Aktiebolags 47s % Pantebreve, bragte til Afslutning.<br />
Af ovennævnte Göteborgske Laan horer <strong>om</strong>trent l710 Million Mark<br />
samt af Christianialaanet af 1885 M. 900,000 til Bankens Reservefond. Med<br />
Hensyn til andre Bankforretninger blev i vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aarsberetning fra Direktionen<br />
blandt an<strong>de</strong>t oplyst, at vistnok Rentegevinsten var meget aftaget; men<br />
<strong>de</strong>rimod opnaae<strong>de</strong>s böiere Belöb paa Provisionskontoen og ligele<strong>de</strong>s en bety<strong>de</strong>lig<br />
Kursgevinst. Det i 1883 un<strong>de</strong>r Medvirkning af <strong>de</strong>nne Bank grun<strong>de</strong><strong>de</strong> Foretagen<strong>de</strong>,<br />
Oprettelsen af <strong>de</strong>n »tydske Re<strong>de</strong>riforening», hvis Öiemed var at give<br />
Re<strong>de</strong>rier fornemmelig af Jerndampskibe Leilighed til gjensidig Forsikring af<br />
<strong>de</strong>res Fartöier indtil et vist Belöb, har havt stor Fremgang, hvorhos <strong>de</strong>t y<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
bety<strong>de</strong>lig Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. Ogsaa andre Foretagen<strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>n egentlige Bankforretning<br />
afkaste<strong>de</strong> god Indtægt. Denne Banks Aktier hav<strong>de</strong> ved Udgangen<br />
af <strong>1886</strong> en Kurs af 12474; i Slutningen af 1885 var <strong>de</strong>n 119.<br />
Anglo-Deutsche Bank, s<strong>om</strong> for 188 5 ikke hav<strong>de</strong> givet nogen Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>,<br />
naae<strong>de</strong> for <strong>1886</strong> 4 %, liges<strong>om</strong> i sin Tid for Aarene 1884 og 1883. Vistnok<br />
hav<strong>de</strong> ogsaa <strong>de</strong>nne Bank efter Omstændighe<strong>de</strong>rne kun havt ringe Rentegevinst;<br />
ligele<strong>de</strong>s var <strong>de</strong>ns Provisionsgevinst gaaet ned. Derimod hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i<br />
andre Retninger havt god Fortjeneste, og <strong>de</strong>ns Forhol<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> i<strong>de</strong>thele konsoli<strong>de</strong>ret<br />
sig, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rhos hav<strong>de</strong> lykkets <strong>de</strong>n at realisere en<strong>de</strong>el af sin bety<strong>de</strong>lige<br />
Grun<strong>de</strong>iendoin ved Berlin igjennem Dannelsen af et Aktiebygningsselskab<br />
Moabit. I Bankbygningens ne<strong>de</strong>rste Etage aabne<strong>de</strong> Direktionen en Vexelstue<br />
for Kjöb og Salg af Værdipapirer, Pengevexling, Incassobesörgelse m. v.<br />
Direktionen bemærker forövrigt i sin Aarsberetning, at Aaret vil<strong>de</strong> have bragt<br />
et mere tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat, hvis ikke <strong>de</strong> ugunstige Han<strong>de</strong>lsforhol<strong>de</strong> i<br />
Skandinavien hav<strong>de</strong> tilföiet <strong>de</strong>n et bety<strong>de</strong>ligt Tab igjennem et forhen vel anseet<br />
Christianiafirmas Indstilling af <strong>de</strong>ts Betalinger. Anglo-Deutsche Banks<br />
Aktier notere<strong>de</strong>s ved Udgangen af <strong>1886</strong> 98; i Slutningen af 18S5 var Kursen 94.
194<br />
Vereinsbanks Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> var 7 1 /2 % liges<strong>om</strong> for 1885 og 1884; for 1883<br />
var <strong>de</strong>n 7, for 1882 8. Den lod sig liges<strong>om</strong> Nord<strong>de</strong>utsche Bank ved <strong>de</strong>n<br />
hersken<strong>de</strong> Pengeoverflod og i Betragtning af <strong>de</strong> höie Kurser paa Fonds foranledige<br />
til at nedlægge en<strong>de</strong>el af sin Beholdning i soli<strong>de</strong> Hypotheker. Denne<br />
Bank har bygget sig en Granithvælving til Modtagelse af Værdipapirer m. m.<br />
s<strong>om</strong> Deposita, og <strong>de</strong>nne toges i Brug i Begyn<strong>de</strong>lsen af <strong>1886</strong>. Vereinsbanks<br />
Aktier notere<strong>de</strong>s i Slutningen af samme Aar 124 1/2 i Slutningen af 1885<br />
12174.<br />
Maklerbank, s<strong>om</strong> i 1885 hav<strong>de</strong> givet 8'/i % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, for 1884 12,<br />
for 1883 1378 og for 1882 157, % y<strong>de</strong><strong>de</strong> for <strong>1886</strong> kun 7 %. Direktionen<br />
beklage<strong>de</strong> sig ikke aleno over Rentesatsernes Lavhed, men ogsaa over<br />
Stilhe<strong>de</strong>n i Forretningerne; baa<strong>de</strong> Indtægterne af Courtagor og Gevinsten paa<br />
Effekt-Reporteringer vare meget ringere end i <strong>de</strong>t nsestforegaaen<strong>de</strong> Aar, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>rimod Omkostningerne vare stegne ifölge Börsskatten. Kursen paa <strong>de</strong>nne<br />
Banks Aktier var ved Udgangen af <strong>1886</strong> 112—113, ved Udgangen af 1885<br />
117—117 1/2 — Wechslerbanks Aktionærer modtogo liges<strong>om</strong> for 1885 5 2/4 %<br />
Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>; for 1884 var <strong>de</strong>n 7 1/2 %, for 1883 7 1/4 for 1882 6 1/2 %<br />
Dens Direktion udtalte sig i sin Aarsberetning med Styrke <strong>om</strong> <strong>de</strong> Hindringer,<br />
s<strong>om</strong> Borsskatloven hav<strong>de</strong> stillet iveien for en gevinstbringen<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed og<br />
navnligen <strong>om</strong> <strong>de</strong>n ska<strong>de</strong>lige Indfly<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong> bemeldte Skat hav<strong>de</strong> udövet paa<br />
Reportvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n; Indtægten af Fondsforretninger var blevet meget ringere<br />
end i <strong>de</strong>t nsestforegaaen<strong>de</strong> Aar. Wechslerbanks Aktier notere<strong>de</strong>s ved Udgangen<br />
af <strong>1886</strong> 115 — 116, ved Slutningen af 1885 116 1/2.<br />
Waarenkreditanstalts Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> var 8 1 /3 %; for 1885 var <strong>de</strong>n kun 8, for<br />
1884 og for 1883 7 1/2 for 1882 9 %. Direktionen bemærke<strong>de</strong> i sin Aarsberetning,<br />
at <strong>de</strong>ns Varereportforretning hav<strong>de</strong> bragt heldige Resultater. Aktierne<br />
notere<strong>de</strong>s ved Udgangen af <strong>1886</strong> 107 1/2—108, ved Udgangen af 1885<br />
1047,-105.<br />
Den her si<strong>de</strong>n Aaret 1860 bestaaen<strong>de</strong>, paa Medlemmernes gjensidige Forpligtelser<br />
efter Schultze-Delitzches Grundsætninger bygge<strong>de</strong> Volksbank udvi<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
i <strong>1886</strong> sin Virks<strong>om</strong>hed, saa at <strong>de</strong>ns Omsætning udgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>tr. 148 Millioner<br />
Mark, over 25 Millioner mere end i 1885, og <strong>de</strong>ns Forretning gik saa heldigt,<br />
at <strong>de</strong>n, trods större Afskrivninger paa Hus- og Inventarkontoen, og efteråt<br />
have tillagt Reservefonds- og Delere<strong>de</strong>rekontoen bety<strong>de</strong>lige Belöb, foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong><br />
statutmæssige Procenter, saa sig istand til at give 9 % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>; for 188 5<br />
var <strong>de</strong>n 772, i 1884 11 og i 1883 10 %. Med Hensyn til Aarets Begivenhe<strong>de</strong>r<br />
in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nne Bank kan bemærkes, at Rentefo<strong>de</strong>n for Indskud paa Sparekassevilkaar<br />
var liges<strong>om</strong> ved <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Sparebanker nedsat til 3 /, %;<br />
hvorhos Rentefo<strong>de</strong>n for Girovirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n var gaaet ned fra 3 til 2 %. Rentefo<strong>de</strong>n<br />
for Forskud var 5 1/2, %, men <strong>de</strong>r udtaltes nylig paa en Generalforsamling,<br />
at man haabe<strong>de</strong> snart at kunne la<strong>de</strong> <strong>de</strong>n synke til 5 %. Paa <strong>de</strong>nne<br />
samme Generalforsamling gav man sin Tilfredshed med <strong>de</strong>t heldige Resultat af<br />
Aarets Virks<strong>om</strong>hed ved — u<strong>de</strong>n Debat — at foröge <strong>de</strong>n förste Direkteurs<br />
Lön fra M. 9,000 til 12,000 og <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>ns fra M. 6,000 til 7,500.<br />
Hamburgs Hypothekbank gav 6 %", liges<strong>om</strong> for do nærmest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Forhol<strong>de</strong>ne fandtes at have stillet sig gunstigt for <strong>de</strong>nne Bank, og <strong>de</strong>n<br />
vil<strong>de</strong> have kunnet y<strong>de</strong> större Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, hvis <strong>de</strong>n ikke hav<strong>de</strong> oprettet et Un<strong>de</strong>rstöttelsesfond<br />
for sine Embedsmænd m. v. Den hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos i fremragen<strong>de</strong><br />
Grad imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>met sine Debitorers Andragen<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Konverteringer til Opnaaelse<br />
af ringere Rentebetalning, for<strong>de</strong>tmeste 4 iste<strong>de</strong>tfor 47, %. Summen<br />
af Bankens i Omlob væren<strong>de</strong> Pantebreve formere<strong>de</strong>s i Aarets Löb med <strong>om</strong>tr.<br />
277,0 Millioner Mark. Panterne ere i <strong>de</strong>t Væsentlige faste Kjöbstadseien-
195<br />
d<strong>om</strong>me, i <strong>de</strong>n sidste Tid ogsaa mange u<strong>de</strong>nfor Hamburg, i Nord- og Mellemtydskland.<br />
Hypothekbankens Aktiers Kurs var i Slutningen af <strong>1886</strong> 110, ved Udgangen<br />
af 1885 101 7 /8.<br />
Rigsbankens Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> blev 5.29 %, imod 6.24 for 1885; i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar var <strong>de</strong>n 6 %. Forskjellen imellem Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>rne i <strong>1886</strong> og<br />
1885 forklares at være foranlediget ved Rentefo<strong>de</strong>ns Synken, og selv <strong>de</strong> 5.29<br />
vil<strong>de</strong> neppe være opnaae<strong>de</strong>, hvis ikke Bankens Omsætning i<strong>de</strong>thele var steget,<br />
nemlig til <strong>om</strong>tr. 77 Milliar<strong>de</strong>r Mark imod 73 Milliar<strong>de</strong>r i 1885. Paa Girokontoen<br />
alene <strong>om</strong>sattes <strong>om</strong>tr. 59,900 Millioner Mark imod 56,700 Millioner i<br />
1885. Rigsbankens Aktier notere<strong>de</strong>s ved Udlöbet af <strong>1886</strong> 139, ved Udgangen<br />
af 1885 133 1 /,.<br />
Offentlige Foranstaltninger og Forhandlinger.<br />
I <strong>de</strong>t forlöbne Aar ere <strong>de</strong> til Forbere<strong>de</strong>lsen af Hamburgs Tilslutning til<br />
<strong>de</strong>t tydske Toldgebeet fornodne Arbei<strong>de</strong>r blevne befordre<strong>de</strong> med Energi; enkelte<br />
Bygninger i <strong>de</strong>t nye Frihavnsterrain ere blevne færdige og tagne i Brug,<br />
og nogle Pakhuse <strong>de</strong>rsteds bleve allere<strong>de</strong> belagte med Varer. Det hele udvikler<br />
sig efter en storartet Maalestok, og her synes nu at horske en almin<strong>de</strong>lig<br />
Tillid til at <strong>de</strong> nye Indretninger ville give <strong>de</strong>n hamburgske Han<strong>de</strong>lsvirks<strong>om</strong>hed<br />
et kraftigt Opsving, liges<strong>om</strong> ogsaa til at — s<strong>om</strong> jeg allere<strong>de</strong> <strong>om</strong>talte<br />
i min Aarsberetning for 1884 — mange Næringsveie, s<strong>om</strong> hidtil have<br />
været forkroble<strong>de</strong> forme<strong>de</strong>lst Indlan<strong>de</strong>ts Afstængning fra Hamburg-Altona ved<br />
Toldskranker, ville k<strong>om</strong>me til at udvikle sig med större Frihed naar disse fal<strong>de</strong>.<br />
Man venter <strong>de</strong>rfor ogsaa at Befolkningen ikke vil aftage ifölge <strong>de</strong>n Forögelse<br />
af Priserne paa mange Livsfornö<strong>de</strong>nhe<strong>de</strong>r, hvorpaa man maa være forberedt,<br />
men at <strong>de</strong>n snarere vil voxe og <strong>de</strong>t endog bety<strong>de</strong>ligt.<br />
Adskillige af <strong>de</strong> Anlæg <strong>de</strong>r ere un<strong>de</strong>r Arbei<strong>de</strong> tiltrænges forresten allere<strong>de</strong><br />
i höi Grad paa Grund af <strong>de</strong>n stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Overfyldning af <strong>de</strong> nærva^ren<strong>de</strong><br />
Havne- og Kaianlæg, og man haaber at nogle af <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>riblandt <strong>de</strong>n nye Seilskibshavn,<br />
maa allere<strong>de</strong> i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar kunne blive tagne i Brug ialfald<br />
foren<strong>de</strong>el. Trafiken paa Elben ved Hamburg har ogsaa allere<strong>de</strong> nu faaet et<br />
an<strong>de</strong>t Udseen<strong>de</strong> og Præg end tidligere, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n indre Forbin<strong>de</strong>lse i Havnene<br />
mere og mere skeer ved mindre Dampbaa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ikke alene bugsere Scilfartiiie<br />
og Pramme, men ogsaa efterhaandon overtage Persontransporten. Ikke alene<br />
Havne- og Skibsfartsautoriteterne, men ogsaa flere Re<strong>de</strong>rier og Transportforretninger<br />
og endogsaa Jolleförere have anskaffet sig Dampbarkasser for eu hurtigere<br />
og sikrere Besörgelse af Forretningerne. Disse smaa Fartöier skulle for<strong>de</strong>tmeste<br />
være forfærdige<strong>de</strong> paa en Maskinfabrik i Harburg.<br />
S<strong>om</strong> et Byggeforetagen<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er af speciel Interesse for mange af vore<br />
Skibe, kan nævnes <strong>de</strong>t, hvis Oiemed har været at bevirke Udvi<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>n<br />
for faa Aar si<strong>de</strong>n anlagte Petroleumhavn, i<strong>de</strong>t en saadan blev nödvendig paa<br />
Grund af <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Fremgang i <strong>de</strong>n Hamburgske Petroleum<strong>han<strong>de</strong>l</strong>. Dette<br />
Arbei<strong>de</strong> blev paa <strong>de</strong>t Nærmeste fuldfort.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>n keiserlige Forordning af 24:<strong>de</strong> Februar 1882 angaaen<strong>de</strong><br />
Salg af <strong>de</strong>nne Artikel — <strong>om</strong> hvilken Forordning jeg i sin Tid har indberettet<br />
— blev her truffet Indretninger til Prövelse af <strong>de</strong>nne Vares Antændbarhed,<br />
hvilke by<strong>de</strong> Garanti for at <strong>de</strong>n herfra i Han<strong>de</strong>len k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Petroleum<br />
tilfredsstiller <strong>de</strong> af Lovgivningen til samme stille<strong>de</strong> Fordringer. I Betragtning<br />
heraf have vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Ministerier i Berlin truffet <strong>de</strong>n Forfoining, at <strong>de</strong> herover<br />
til Preussen indförte med <strong>de</strong>t Hamburgske Vaaben forsyne<strong>de</strong> og med Omskrift<br />
»Hamburger Petroleum-Import Reichstest» forsyne<strong>de</strong> Petroloumfa<strong>de</strong> i Regelen<br />
ikke <strong>de</strong>r af Politiet un<strong>de</strong>rgives Un<strong>de</strong>rsøgelse.
196<br />
Det beslutte<strong>de</strong> store Værk, Tilveiebringelsen af en Kanal for <strong>de</strong>n större<br />
Skibsfart imellem Nordsoen og Östersöen, hvilken skal udmun<strong>de</strong> i Elben noget<br />
ovenfor Cuxhaven, har paany henvendt <strong>de</strong>n offentlige Opmærks<strong>om</strong>hed paa <strong>de</strong>n<br />
allere<strong>de</strong> tidligere oftere <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Nödvendighed af at <strong>de</strong>r ved nysnævnte<br />
Sted bygges en rummelig og god Havn. Cuxhavens Havn er allere<strong>de</strong> nu utilstrækkelig<br />
s<strong>om</strong> Tilflugtshavn, og naar s<strong>om</strong> Fölge af Nord-Östersökanalen Farten<br />
i Elbmundigen bety<strong>de</strong>ligen foroges, vil Trangen til en saadan Havn blive saanieget<br />
mere fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ogsaa s<strong>om</strong> Han<strong>de</strong>lshavn vil i höi Grad<br />
behoves. Det herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lskammer interesserer sig meget for <strong>de</strong>tte Anliggen<strong>de</strong><br />
og <strong>de</strong>t har gjort opmærks<strong>om</strong> paa, at <strong>de</strong>r, hvis ikke <strong>de</strong>t Hamburgske<br />
Re<strong>de</strong>ri skal meer og nieer give Slip paa Passageerfarten, maa ved Elbens Udlob<br />
skaffes <strong>de</strong> udfor<strong>de</strong>rlige Anlæg for Skibe, <strong>de</strong>r egne sig for <strong>de</strong>nne Fart overeensstemmen<strong>de</strong><br />
med Nuti<strong>de</strong>ns Fordringer. Til Bevis <strong>de</strong>rhos for at <strong>de</strong>r ogsaa<br />
for Varetrafiken i mange Tilfæl<strong>de</strong> udfordres Havne ved Flo<strong>de</strong>rnes Udlob, har<br />
<strong>de</strong>t især henvist til <strong>de</strong> nyligen aabne<strong>de</strong> storarte<strong>de</strong> Anlæg ved Tilbury ved<br />
Themsen.<br />
Blandt lokale bamburgske Love af Interesse for Han<strong>de</strong>l og Skibsfart, s<strong>om</strong><br />
i Aaret <strong>1886</strong> ere k<strong>om</strong>ne istand, kan nævnes en af 28:<strong>de</strong> Mai, hvorved <strong>de</strong>n<br />
forhen brugelige Fremgangsmaa<strong>de</strong> ved <strong>de</strong> saakaldte Schifferaltens Un<strong>de</strong>rsögelser<br />
af hidk<strong>om</strong>ne Skibes Stuvning og Garnering bortfaldt, efteråt <strong>de</strong>nne allere<strong>de</strong> forlængst<br />
var almin<strong>de</strong>lig anerkjendt s<strong>om</strong> utilfredsstillen<strong>de</strong>, hvorimod <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n l:ste<br />
Juli traadte ikraft Bestemmelser <strong>om</strong> »nautiske Sagkyndige», s<strong>om</strong> have at foretage<br />
Besigtigelser og Attesteringer i Overensstemmelse med Kegler, <strong>de</strong>r ere<br />
blevne fastsatte af Han<strong>de</strong>lskammeret. — Exemplarer af disse Bestemmelser har<br />
jeg i sin Tid indsendt.<br />
Udarbei<strong>de</strong>lsen af en hamburgsk Lov <strong>om</strong> Udvandrervæsenet, hvilken i flere<br />
Aar har sysselsat Senatet saavels<strong>om</strong> <strong>de</strong>n lovgiven<strong>de</strong> Forsamling, fortsattes i<br />
<strong>1886</strong>, og slutteligen tilveiebragtes Enighed mellem begge disse Korporationer,<br />
saa at <strong>de</strong>n <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> publiceres <strong>de</strong>n I4:<strong>de</strong> Januar in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar, dog<br />
saale<strong>de</strong>s at Senatet skul<strong>de</strong> bestemme Dagen da <strong>de</strong>n vil træ<strong>de</strong> i Virks<strong>om</strong>hed,<br />
hvilket endnu ikke er skeet. Ogsaa af <strong>de</strong>nne Lov har jeg indsendt Aftryk.<br />
S<strong>om</strong> en af <strong>de</strong> væsentligste Resultater af <strong>de</strong>t hamburgske Han<strong>de</strong>lskammcres<br />
Virks<strong>om</strong>hed i <strong>de</strong>t forlöbne Aar kan betegnes, at <strong>de</strong>t tilveiebragte Enighed mellem<br />
et bety<strong>de</strong>ligt Antal Interessere<strong>de</strong> angaaen<strong>de</strong> Formularer (paa Tydsk og Engelsk)<br />
for Dampskibsconnoissementer med <strong>de</strong>rtil horen<strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Regler for<br />
saadanne, ifölge hvilke blandt an<strong>de</strong>t Re<strong>de</strong>rne have Ansvar ikke alene for Skibets<br />
behörige Indretning, Udrustning og Södygtighed naar Reisen tiltræ<strong>de</strong>s, men<br />
ogsaa for »the faults or negligence of their servants in all matters relating to<br />
the proper stowage, custody, care and <strong>de</strong>livery of the goods», og <strong>de</strong>t saale<strong>de</strong>s,<br />
at »all provisions and clauses to the contrary shall be null and void and of no<br />
effect in law», men <strong>de</strong>rimod ikke ere ansvarlige for Skibets Navigering. Disse<br />
Regler saavels<strong>om</strong> Formularer vare s<strong>om</strong> bekjendt Resultatet af langvarige Forhandlinger<br />
og k<strong>om</strong> slutteligen istand ved at Han<strong>de</strong>lskammeret satte sig i Forbin<strong>de</strong>lse<br />
med <strong>de</strong>n Hamburgske Re<strong>de</strong>riforening samt med Han<strong>de</strong>lskammeret i Bremen<br />
og Re<strong>de</strong>riforeningen i Nedre Wesergebetet, med hvilke alle <strong>de</strong>t lykke<strong>de</strong>s<br />
at opnaa Enighed, efteråt ogsaa <strong>de</strong>n tydske nautiske Forening hav<strong>de</strong> tiltraadt<br />
Hovedgrundsætningerne for <strong>de</strong>t Hamburgske Forslag. En Mæng<strong>de</strong> tydske Han<strong>de</strong>lskammere<br />
have ogsaa senere erklæret sig for samme; fra Berlin og Liibeck<br />
k<strong>om</strong> dog Afslag. Disse Connoissementer ere indförte af nordtydske Lloyd i<br />
Bremen paa <strong>de</strong> Dampskibslinier, s<strong>om</strong> have Subvention fra <strong>de</strong>t tydske Rige, samt<br />
i Hamburg af <strong>de</strong>n Woermannske og af Hausa-Linien saavels<strong>om</strong> af flere andre
197<br />
Haniburg^ke Linier. Jeg har forövrigt allere<strong>de</strong> indberettet <strong>om</strong> disse Formularer<br />
m. m. <strong>de</strong>n l:ste Juni <strong>1886</strong>.<br />
En an<strong>de</strong>n vigtig Gjenstand for Han<strong>de</strong>lskammerets Virks<strong>om</strong>hed har været<br />
Oniarbei<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong> tidligere Borsusancer for Effekt<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, hvilke i <strong>de</strong>res<br />
nye Affatning efter en gjennemgaaen<strong>de</strong> Revision af <strong>de</strong>t tidligere Bestaaen<strong>de</strong><br />
bleve af Kammeret kundgjorte. — Ogsaa for Han<strong>de</strong>len med törre<strong>de</strong> Frugter<br />
og Kry<strong>de</strong>rier har <strong>de</strong>t udstedt nye Pladsusancer, efteråt <strong>de</strong>r blandt vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Interessere<strong>de</strong> var tilveiebragt Enighed <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong>. — Imellem herværen<strong>de</strong><br />
Kaffefirmaer stifte<strong>de</strong>s en Forening og in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nne arbei<strong>de</strong><strong>de</strong> man paa<br />
at faa istand en Samling af Usancer for Kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en; <strong>de</strong>t er dog forst i<br />
in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar at Forhandlingerne <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong> ere k<strong>om</strong>ne til en<strong>de</strong>lig Afslutning<br />
og Bekjen<strong>de</strong>gjftrelse fra Han<strong>de</strong>lskammerets Si<strong>de</strong> har fun<strong>de</strong>t Sted. Denne<br />
Forening gjor<strong>de</strong> sig ogsaa fortjent ved at indsætte en Voldgiftsret, hvilken er<br />
bleven villigen benyttet til Afgjorelse af Stridighe<strong>de</strong>r.<br />
Wellington (Nya Zeeland) <strong>de</strong>n 22 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Munch Ræ<strong>de</strong>r.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r aret af 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,150 tons <strong>och</strong> af<br />
8 norska <strong>om</strong> 3,182 tons.<br />
O<strong>de</strong>ssa <strong>de</strong>n 30 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
E. Pearce.<br />
Frän utrikes ort ank<strong>om</strong> i barlast 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 739 tons<br />
Till » åtgick med last 1 » 1 739<br />
Frän > ank<strong>om</strong>mo > 5 norska » 4,542<br />
> > > i barlast 20 > » 18,937<br />
Till Norge afgingo med last 6 » » 5,950<br />
) utrikes ort » > 16 » 14,310<br />
> » » i barlast 3 » » 3,218<br />
R. Wilkins.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 14
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> framg<strong>år</strong> af<br />
nedanståen<strong>de</strong> öfversigt:<br />
Montevi<strong>de</strong>o (Uruguay) <strong>de</strong>n 15 mars 1887.<br />
(.Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
198
199<br />
Dessut<strong>om</strong> hafva 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,506 reg.-tons <strong>och</strong> 13 norska <strong>om</strong><br />
6,203 rcg.-tons anlupit <strong>de</strong>nna hamn för or<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 1 norskt <strong>om</strong> 453 reg.-tons<br />
inlupit här i nödhamn för att k<strong>om</strong>plettera sin besättning.<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> säle<strong>de</strong>s<br />
104 <strong>om</strong> 52,767<br />
hvaraf 30 svenska med 15,417<br />
<strong>och</strong> 74 norska » 37,350.
200<br />
Antalet af med last afgångna fartyg uppgick till<br />
77 fartyg <strong>om</strong> 26,529 reg.-tons<br />
hvaraf 27 svenska » 8,321 »<br />
<strong>och</strong> 50 norska » 18,208 »<br />
Bruttofrakten för till stationen ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgångna svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg har uppgifvits vara:<br />
För svenska ank<strong>om</strong>na kr. 294,828<br />
afgångna » 76,675 kr. 371,503<br />
» norska ank<strong>om</strong>na kr. 756,696<br />
» » afgångna » 135,876 » 892,572<br />
kr. 1,264,075<br />
Om i distriktets öfriga hamnar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et lossa<strong>de</strong> <strong>och</strong> lasta<strong>de</strong> svenska o.<br />
norska fartygs frakter hafva tillförlitliga uppgifter ej kunnat erhållas, <strong>och</strong> upptagas<br />
<strong>de</strong>rföre ej <strong>de</strong>ssa i ofvanståen<strong>de</strong> öfversigt.<br />
Jemföres skeppsfarten med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens, utvisas följan<strong>de</strong>:<br />
Den svenska skeppsfarten på distriktet jemförd med <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets utvisar alltså en förminskning af 1,108 reg.-tons (ank<strong>om</strong>na) <strong>och</strong> <strong>de</strong>n norska<br />
en af 16,854 reg.-tons. Någon bestämd uppgift öfver skillna<strong>de</strong>n uti <strong>de</strong>n<br />
sammanlagda bruttofrakten kan af ofvan anförda skäl ej med<strong>de</strong>las; men en pii<br />
<strong>år</strong>ets fraktnoteringar för Uruguayflo<strong>de</strong>ns hamnar stödd beräkning, utvisar en<br />
förminskning af <strong>om</strong>kring 20 %.
201<br />
Fraktförtjensten var fortfaran<strong>de</strong> nedgåen<strong>de</strong>. Direkt <strong>från</strong> engelska <strong>och</strong><br />
skottska kolhamnar anlän<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>om</strong>kring 7 /11 -<strong>de</strong>lar af do till stationen<br />
ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg, nemligen 33 <strong>om</strong> 28,001 reg.-tons med<br />
en me<strong>de</strong>lfrakt af 24.80 sh. per reg.-tons emot 28.70 sh. un<strong>de</strong>r 1885, 30.50<br />
sh. un<strong>de</strong>r 1884 <strong>och</strong> 33.30 sh. un<strong>de</strong>r 1883. Den hittills lässta kolfrakten<br />
nemligen 13.50 sh. för utlossad ton betinga<strong>de</strong>s af ett un<strong>de</strong>r sistlidne December<br />
månad trän Greenock hit anländt norskt fartyg.<br />
Saltfrakterna <strong>från</strong> Cadiz voro i me<strong>de</strong>ltal 24.53 d. per reg.-tons emot<br />
24.84 sh. d. un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Från <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> staterna hitk<strong>om</strong>mo endast 3 af v<strong>år</strong>a fartyg med trälaster<br />
med en me<strong>de</strong>lfrakt af 38 sh. per reg.-tons emot 44.25 sh. un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Med styckegods <strong>från</strong> Newyork anlän<strong>de</strong> 9 norska fartyg <strong>om</strong> 3,198 reg.-tons<br />
likale<strong>de</strong>s med en me<strong>de</strong>lfrakt af 38 sh. pr reg.-tons.<br />
Returfrakterna hafva icke varit fullt så ogynsamma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Till Nordamerikas förenta stater afgingo 15 af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg med<br />
en me<strong>de</strong>lfrakt af 15.91 sh. per reg.-tons mot 13.(57 sh. un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et. Till Kanalen för or<strong>de</strong>r 2 med 25.20 sh. per reg.-tons mot 21.88 sh.<br />
un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Ett svenskt ångfartyg <strong>om</strong> 96 reg.-tons har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 2 gånger besökt<br />
stationen <strong>och</strong> en gång distriktets öfriga hamnar.<br />
Besättningen å hit anlända fartyg utgjor<strong>de</strong>s af: pä svenska 448 man <strong>och</strong><br />
på norska 949 man.<br />
Från svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong>s 16 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 25 man, <strong>och</strong> påmönstra<strong>de</strong>s<br />
på svenska 35 <strong>och</strong> på norska 55 man. Från svenska fartyg rym<strong>de</strong><br />
6 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 26 man.<br />
Uti här betinga<strong>de</strong> månadshyror för sjömän har ingen nämnvärd förändring<br />
egt rum.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktets hamnar (ut<strong>om</strong> stationen)<br />
var s<strong>om</strong> följer:<br />
Paysandie ... 8 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,280 reg.-tons<br />
1 » ångfartyg » 96 »<br />
18 norska fartyg » 6,008 »<br />
Summa 27 fartyg <strong>om</strong> 8,384 reg.-tons<br />
Fray Bentos 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,538 »<br />
2 norska » > 565 »<br />
Summa 7 fartyg <strong>om</strong> 2,103 reg.-tons<br />
Colonia 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 324 ><br />
1 norskt » » 212 »<br />
Summa 2 fartyg <strong>om</strong> 536 reg.-tons<br />
Merce<strong>de</strong>s ... 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 512 reg.-tons.<br />
Antalet af till stationen ank<strong>om</strong>na fartyg (kustfarten inberäknad) utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong><br />
1,547 ångfartyg med 1,591,661 reg.-tons<br />
2,554 segelfartyg » 391,098<br />
hvilka siffror jemförda med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets utvisa en minskning af 265<br />
ångfartyg med 348,741 <strong>och</strong> af 209 segelfartyg med 64.745 reg.-tons. Af <strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> län<strong>de</strong>r utanför La Plata ank<strong>om</strong>na segelfartygens tonnage utgjor<strong>de</strong>s 22 %<br />
af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg.
202<br />
Af hit ank<strong>om</strong>na fartyg voro:<br />
362 engelska <strong>om</strong> 505,855 rog.-tons, 183 franska <strong>om</strong> 364,232 reg.-tons,<br />
230 italienska » 271,982 » 132 spanska » 52,479 »<br />
315 argentinska » 48,686 » 51 brasilianska» 37,620 »<br />
Ofver <strong>de</strong>n betydliga tyska skeppsfarten till v<strong>år</strong> hamn har jag ej kunnat<br />
erhålla officiella uppgifter.<br />
Af föregåen<strong>de</strong> uppgifter öfver skeppsfarten på distriktet framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong>nsamma<br />
var betydligt mindre än <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets. Samma sorgliga förhållan<strong>de</strong><br />
visa<strong>de</strong> sig i <strong>om</strong>sättningen af så väl <strong>de</strong> flesta import- s<strong>om</strong> exportartiklar.<br />
Import Export<br />
1884 doll. 24,542,744 doll. 24,759,228<br />
1885 » 23,803,679 s 22,037,884<br />
<strong>1886</strong> 19,291,506 » 19,853,083<br />
Uti <strong>de</strong>ssa belopp äro dock ej vär<strong>de</strong>t af tullfria artiklar inbegripna.<br />
I <strong>de</strong>nna <strong>om</strong>sättning <strong>de</strong>ltogo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885:<br />
Import Export<br />
England med doll. 7,381,859 doll. 4,885,456<br />
Frankrike 4.199,555 3,480,220<br />
Spanien » 2,340,197 )) 278,482<br />
Belgien » 2,277,931 » 3,764,006<br />
Brasilien » 2,208,494 3,299,647<br />
Tyskland » 2,045,107 » 365,327<br />
Förenta staterna » » 1,603,403 » 4,370,591<br />
Införseln för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r 1885 s<strong>om</strong> följer:<br />
Dryckesvaror (vin e:a 3,000,000) doll. 3,806,856<br />
Matvaror 4,416,865<br />
Tobak <strong>och</strong> Cigarrer » 519,600<br />
Tyger 3,764,039<br />
Färdiggjorda klä<strong>de</strong>r etc » 1,399,232<br />
Materialer för industri etc » 6,085,653<br />
hvaraf jern for doll. 435,458<br />
» stål » 19,272<br />
» ståltråd för » 610,826<br />
» plogar » 57,790<br />
> maskiner för jordbruket 234,205<br />
» plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r af Amerikansk<br />
furu <strong>och</strong> gran för » 981,229<br />
Andra artiklar » 5,283,231<br />
Utförseln af lan<strong>de</strong>ts förnämsta produkter för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> följer:<br />
Hudar (af alla slag) doll. 7,760,354<br />
Ull » 7,338,374<br />
Kött (torkadt, extrakt etc.) 4,963,817<br />
Talg » 2,215,476<br />
Åtskilliga orsaker hafva bidragit till att nedtrycka <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets<br />
4 första måna<strong>de</strong>r hämma<strong>de</strong> <strong>de</strong> inbör<strong>de</strong>s oroligheterna <strong>om</strong>sättningen. I början<br />
af September förhöj<strong>de</strong>s tullafgifterna på nästan alla importartiklar med <strong>om</strong>kring<br />
5 %^ <strong>och</strong> mot slutet af <strong>år</strong>et bidrog <strong>de</strong>n först i <strong>de</strong>n Argentinska republiken<br />
<strong>och</strong> snart <strong>de</strong>rpå här utbrutna koleraepi<strong>de</strong>mien, att i synnerhet gen<strong>om</strong> i följd<br />
af <strong>de</strong>nsamma tagna vanvettiga karantänsbestämmelser, hvilka så väl här s<strong>om</strong> i
203<br />
grannlän<strong>de</strong>rna afbröto all koniuiunikiition. alt framkalla en fullk<strong>om</strong>lig stagnation<br />
i alla affärer. Så snart <strong>de</strong>t blef bekant att några kolerafall ha<strong>de</strong> inträffat i<br />
Buenos Aires, stäng<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna republik sina hamnar för så väl passagerare s<strong>om</strong><br />
gods <strong>och</strong> korrespon<strong>de</strong>ns k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fråu Argentina, <strong>och</strong> några dagar senare forbjöd<br />
<strong>de</strong>n brasilianska regeringen införan<strong>de</strong>t af varor <strong>från</strong> La Plata staterna.<br />
anvisan<strong>de</strong> en enda karantänsplats (Isla Gran<strong>de</strong>) for hela kejsardömet, hvarest<br />
passagerare un<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong>s en karantän af 12 dagar.<br />
Största <strong>de</strong>len af republikens export utgöre.s af produkterna af <strong>de</strong>ss boskapsskötsel,<br />
<strong>och</strong> en af <strong>de</strong> vigtigaste af <strong>de</strong>ssa är salttorkadt kött, hvaraf Brasilien<br />
<strong>år</strong>ligen konsumerar för <strong>om</strong>kring 3 millioner dollars. Det ofvan <strong>om</strong>nämnda,<br />
ännu i dag i kraft varan<strong>de</strong> förbu<strong>de</strong>t af införsel i Brasilien, har hindrat<br />
verksamheten vid slagterierna, af hvilka <strong>de</strong> fleste hafva upphört att arbeta,<br />
hvarigen<strong>om</strong> priset på boskapen fallit lägre än <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r exportsäson varit sedan<br />
inånga <strong>år</strong>. Brasilien <strong>och</strong> Cuba äro <strong>de</strong> enda markna<strong>de</strong>rna för torkadt kött.<br />
emedan alla försök att bereda afsättning för <strong>de</strong>nna artikel i Europa hafva hittills<br />
misslyckats.<br />
Importen li<strong>de</strong>r kännbart af <strong>de</strong>ssa missförhållan<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> i en oroväckan<strong>de</strong><br />
grad minskar konsumtionen <strong>och</strong> i synnerhet hindrar köpmännen i <strong>de</strong>t inre af<br />
lan<strong>de</strong>t att indrifva sina fordringar hos landtbefolkningen. Skulle <strong>de</strong>tta tillstånd<br />
fortfara un<strong>de</strong>r hela exportsäsonen så är en allvarsam kris att befara.<br />
Någon direkt införsel <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ej rum.<br />
Öfver Hamburg hitför<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> vanligt åtskilliga partier af norsk klippfisk, för<br />
hvilka betinga<strong>de</strong>s 12 till 8 doll, per förtullad qvintal. Un<strong>de</strong>r 1885 importera<strong>de</strong>s<br />
häraf 306,901 kg. Sedan <strong>de</strong>n 1 sistlidne September är tullafgiften<br />
för <strong>de</strong>nsamma 30'/, %•<br />
För amerikanskt furu betaltes:<br />
Pitch Pine 37 à 29 doll, per 1,000 löpan<strong>de</strong> fot<br />
White 48 à 34 v » »<br />
Spruce 28 à 24 » » »<br />
Prisen på v<strong>år</strong>a förnämsta exportartiidar voro:<br />
Torra ox- <strong>och</strong> kohudar 7,30 à 6,50 doll, per 40 ffi<br />
» hästhudar 1,50 à 1.05 » » 10 »<br />
Salta<strong>de</strong> hudar 7,20 à 6,60 » » 75 »<br />
Talg 1.32 h. 1.50 » » arroba<br />
Ull: Januari—Maj 2,75 à 1,9 5 » » »<br />
> Oktober—December 4,20 à 2.80 )> » »<br />
I republikens slagterier döda<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> 751.067 stycken hornboskap.<br />
Statens tullar inbragtc 1884 doll. 7,749,438. 1885 7,731,264, <strong>1886</strong><br />
6,803,761.<br />
Denna förminskning är så mycket anmärkningsvärdare, s<strong>om</strong> tullafgiften<br />
för införda varor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förhöj<strong>de</strong>s. Så t. ex. ålägges numera tull för<br />
Sprit, alkohol, drycker, cigarrer, öl, ost, smör med 51 %<br />
Vin, färdiggjorda klä<strong>de</strong>r, möbler, medicinalier etc. » 47 »<br />
Stearinljus, tändstickor o. d > 43<br />
B<strong>om</strong>ullstyger > 31 »<br />
Trä, jern, tjära <strong>och</strong> beck » 20 »<br />
hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r 30 1 /2 %.<br />
Manufakturartiklar i allmänhet » 30 1 /2<br />
Den inhemska industrien utvecklar sig raskt, gynnad af <strong>de</strong> höga införselstullafgifterna.<br />
Den betydliga tillverkningen af sprit <strong>och</strong> en ymnig tillgång af
204<br />
drufvor <strong>och</strong> andra frukter, hafva framkallat en mängd fabriker af viner, likörer<br />
<strong>och</strong> andra alkoholhaltiga drycker, hvilka väl ej i qvalitet kunna täfla med <strong>de</strong><br />
importera<strong>de</strong>, men säljas betydligt billigare.<br />
Äfven på andra <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n tilltager <strong>de</strong>n inhemska tillverkningen, hvars utveckling<br />
dock något försv<strong>år</strong>as gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> relativt höga prisen på stenkol <strong>och</strong><br />
sv<strong>år</strong>igheten att erhålla dugliga arbetare.<br />
Åkerbruket i sin helhet upptager ännu ej öfver 657,966 hektarer, af<br />
hvilka <strong>de</strong>t beräknas att <strong>om</strong>kring 102.000 besås med hvete. De för åkerbruk<br />
bestämda landtegend<strong>om</strong>arne äro i allmänhet ej större än <strong>från</strong> 15 till 75 hektarer<br />
<strong>och</strong> afkastningen är i me<strong>de</strong>ltal 8 à 10 fanegas (af <strong>om</strong>kring 137'/4 liter,<br />
vägan<strong>de</strong> 105 à 100 kilo) per hektar. Undantagsvis erhålles dock vida större<br />
afkastning.<br />
Till sådd åtgå 120 à 190 liter per hektar allt efter jor<strong>de</strong>ns beskaffenhet.<br />
Priset på hvete var un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> <strong>från</strong> 5 à 2,80 doll, per fanega.<br />
Den i December <strong>och</strong> Januari inberga<strong>de</strong> hveteskör<strong>de</strong>n beräknas till <strong>om</strong>kring<br />
2 millioner hektoliter af god qvalitet, hvaraf (sålda till 3,20 à 2,90 doll,<br />
per fanega) redan hafva utförts till Frankrike <strong>om</strong>kring 15,000 säckar med ångfartyg,<br />
för en frakt af endast 6 à 10 fr:s per ton.<br />
Majsen synes hafva lidit af torka, <strong>och</strong> gifver ringa förhoppning <strong>om</strong> en<br />
me<strong>de</strong>lmåttig skörd.<br />
Statsskul<strong>de</strong>n föröka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et med två emissioner af tillsammans doll.<br />
12,700,000 med 8 % ränta <strong>och</strong> 4 % amortering. Oaktadt så förmånliga<br />
vilkor har priset ej öfverstigit 52 à 58 % . — Den äldre 5 % skul<strong>de</strong>n har<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et här småning<strong>om</strong> stigit <strong>från</strong> 37 till 49 %. emedan största <strong>de</strong>len af<br />
<strong>de</strong>nsamma numera befinner sig i utländska hän<strong>de</strong>r.<br />
Republiken, s<strong>om</strong> sedan <strong>år</strong> 1873 har varit befriad <strong>från</strong> smittosamma sjukd<strong>om</strong>ar<br />
af sv<strong>år</strong>are art (koppor, tyfus <strong>och</strong> difteri kräfva dock <strong>år</strong>ligen några offer)<br />
hemsöktes mot slutet af November månad af en kolera-epi<strong>de</strong>mi, s<strong>om</strong> nu kan<br />
anses hafva upphört. Densamma har in<strong>om</strong> hufvudsta<strong>de</strong>ns <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> räknar<br />
<strong>om</strong>kring 170,000 invånare, un<strong>de</strong>r December—Februari skördat 451 lif, <strong>de</strong> flesta<br />
af <strong>de</strong>n fattigaste befolkningen, <strong>och</strong> endast undantagsvis någon bemedlad person,<br />
hvilken ådragit sig sjukd<strong>om</strong>en gen<strong>om</strong> oförsigtighet. Af <strong>de</strong>ssa 451 dödsfall inträffa<strong>de</strong><br />
tillsammans <strong>om</strong>kring 200 i hospitalet for sinnessjuke, fattighuset <strong>och</strong><br />
i en af bataljonerna, <strong>och</strong> på alla <strong>de</strong>ssa ställen konstatera<strong>de</strong>s att i dricksvattnet<br />
fanns Bacillus Virgula i ymnighet. Pä <strong>de</strong>partementets öfriga befolkning k<strong>om</strong>ma<br />
alltså blott <strong>om</strong>kring 250 dödsfall, hvilket utgör något öfver '/„ % un<strong>de</strong>r hela<br />
perio<strong>de</strong>n.<br />
Kursen på Europa har ej afvikit <strong>från</strong> <strong>de</strong> vanliga periodiska förändringarne.<br />
Densamma notera<strong>de</strong>s:<br />
un<strong>de</strong>r<br />
un<strong>de</strong>r vintern<br />
exportsasonen<br />
London 52 à 51 51 à 50 1 /,<br />
Paris 5,50 à 5,38 5,40 à 5,30<br />
Antwerpen 5,53 à 5,40 5,40 à 5,32<br />
Sam. Blixén.<br />
Innehåll: Hamburg (sid. 165), Königsberg (sid. 139), Montevi<strong>de</strong>o (sid. 198), Newyork<br />
(sid. 121), O<strong>de</strong>ssa (sid. 197), Papeiti (sid. 164), Riga (sid. 150), San D<strong>om</strong>ingo (sid. 121),<br />
Venedig (sid. 117), Wellington (sid. 197).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 5.<br />
STOCKHOLM, TRYCET I CENTRAL, TRYCKERIET, 1887.<br />
London <strong>de</strong>n 9 april 1887.<br />
(Årsberättelse för 1888.)<br />
Följan<strong>de</strong> siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af Sveriges skeppsfart på<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland un<strong>de</strong>r nästl. <strong>år</strong> i förh. till <strong>år</strong> 1885.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 15
206<br />
Motsvaran<strong>de</strong> uppgifter för Norge hafva följan<strong>de</strong> utseen<strong>de</strong>.
207<br />
För båda län<strong>de</strong>rna tillsammans.<br />
Rubriken »ank<strong>om</strong>na fartyg» inbegriper endast verkligen ank<strong>om</strong>na, såle<strong>de</strong>s icke öfverliggan<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> 1885 eller nn<strong>de</strong>r <strong>år</strong>eta lopp inköpta, liks<strong>om</strong> »afgångna fartyg» icke innefattar<br />
öfverliggan<strong>de</strong> till innevaran<strong>de</strong> är eller sålda fartyg.
208<br />
Svenska skeppsfarten på Londons generalkonsulatdistrikt <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo 4,646 norska fartyg af tillsammans 1,783,420 tons<br />
drägtighet, hvaraf 467 ångfartyg med last med tillsammans 183,037 tons<br />
drägtighet <strong>och</strong> 331 i barlast med drägtighet af 171,702 tons.<br />
Af föreståen<strong>de</strong> siffror framg<strong>år</strong>, att Sveriges skeppsfart på Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland aftog med 43 fartyg eller 0.9 % <strong>och</strong> 29,512 tons eller 1.5 %<br />
— ett aftagan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong> faller på <strong>de</strong> i barlast ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna<br />
fartygen, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> hvad <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen beträffar 64 eller 1.15 Yo<br />
med sammanlagd drägtighet af 25,962 tons eller 1 %', samt vidk<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> afgångna 90 eller 14.7 % med en drägtighet af 28,455 tons eller 1 %\<br />
då <strong>de</strong>remot <strong>de</strong> med last ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna visa en tillökning af resp. 35<br />
fartyg eller 2 % med sammanlagd drägtighet af 7,063 tons eller 1 % <strong>och</strong><br />
76 fartyg eller 4.5 % med en drägtighet af 17,842 tons eller 2.6 %.<br />
Hvad Norges skeppsfart på Storbritannien <strong>och</strong> Irland vidk<strong>om</strong>mer, visar<br />
<strong>de</strong>n ett aftagan<strong>de</strong> af 237 fartyg eller 1.8 % med en drägtighet af 126,238<br />
tons eller 2.75 %". Minskningen af <strong>de</strong> med last ank<strong>om</strong>na utgjor<strong>de</strong> 66 fartyg<br />
eller 1.4 % med en drägtighet af 17,671 tons eller 1.5 % <strong>och</strong> af <strong>de</strong> i barlast<br />
ank<strong>om</strong>na 24 fartyg eller 1.4 % med en drägtighet af 32,839 tons eller<br />
5.6 %. Antalet af med last afgångna fartyg nedgick med 47 eller 1.2 5 %<br />
<strong>och</strong> drägtigheten med 25,405 tons eller 2 % samt af <strong>de</strong> i barlast afgångna<br />
med 100 fartyg eller 3.8 % <strong>och</strong> drägtigheten med 50,323 tons eller 4.9 %<br />
Skeppsfartens hela <strong>om</strong>fång på Londons generalkonsulats distrikt visar ett<br />
aftagan<strong>de</strong> af 31 fartyg eller 0.33 % med sammanlagd drägtighet af 95,463<br />
tons eller 2.6 %. De med last ank<strong>om</strong>na fartygens antal tilltog med 34 eller
209<br />
<strong>om</strong>kring 1 %, dä <strong>de</strong>remot drägtigheten aftog med 5,387 tons eller 0.4 %, oeh<br />
<strong>de</strong> med last afgångnas antal öka<strong>de</strong>s med 16 fartyg eller 0.6 % medan drägtigheten<br />
aftog med 19,506 tons eller 2 %. De i barlast ank<strong>om</strong>nas antal aftog<br />
med 28 fartyg eller 2.8 % <strong>och</strong> drägtigheten med 33,442 toDs eller 8.2 %<br />
samt <strong>de</strong> i barlast afgångnas antal med 53 fartyg eller 2.5 % med en drägtighet<br />
af 37,128 tons eller 4.2 5 %.<br />
I förening med <strong>de</strong>t allmänna aftagan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart<br />
på Storbritannien <strong>och</strong> Irland un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> i jemförelse med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1885<br />
följer ett ännu större nedgåen<strong>de</strong> i beloppet af <strong>de</strong> intjena<strong>de</strong> bruttofrakterna,<br />
hvilket för <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen företer en minskning med £ 253,488 eller<br />
13 % <strong>och</strong> för <strong>de</strong> afgångna med £ 50,999 eller 5 %.<br />
Hvad <strong>de</strong> svenska fartygens fraktförtjenst ang<strong>år</strong>, visar <strong>de</strong>n en minskning<br />
med afseen<strong>de</strong> på hela Storbritannien <strong>och</strong> Irland af £ 71,230 eller nära 16 %<br />
för <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen, medan <strong>de</strong>n hvad <strong>de</strong> afgångna vidk<strong>om</strong>mer icke företer<br />
någon nämnvärd förändring. In<strong>om</strong> generalkonsulatets distrikt utgör minskningen<br />
för ank<strong>om</strong>na fartyg £ 66,907 eller 16.3 % medan <strong>de</strong> afgångna visa en tillökning<br />
af £ 3,612 eller 1.7 %. Bruttofrakterna för fartygen <strong>från</strong> Sverige<br />
minska<strong>de</strong>s med £ 7,792 eller 3.1 % då <strong>de</strong>remot för fartygen till Sverige<br />
<strong>de</strong>samma öka<strong>de</strong>s med £ 10,085 eller 8 %.<br />
Med afseen<strong>de</strong> å Norge har minskningen i beloppet af <strong>de</strong>n intjena<strong>de</strong> bruttofrakten<br />
utgjort för <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen £ 182,258 eller 12.5 % samt för<br />
<strong>de</strong> afgångna £ 51,019 eller 6.4 % . In<strong>om</strong> generalkonsulatets distrikt utgör<br />
minskningen £ 155,472 eller 12.3 % för <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> £ 55,335 eller<br />
9 % för <strong>de</strong> afgångna fartygen, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t bruttofrakterna för <strong>från</strong> Norge anlända<br />
fartyg visa en tillökning af £ 14,203 eller 5.9 % <strong>och</strong> för till Norge<br />
afgångna en förminskning af £ 5,053 eller 6 %.<br />
Ur Board of Tra<strong>de</strong>'s statistiska tabeller må här anföras följan<strong>de</strong> uppgifter<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l svenska <strong>och</strong> norska fartyg haft i varuförseln mellan Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland samt främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> oritiska kolonierna.
210<br />
Af <strong>de</strong> 71 hamnar i distriktet, hvarest vicekonsuler äro anstäl<strong>de</strong>, besöktes 56 af svenska<br />
<strong>och</strong> 69 af norska fartyg, men Al<strong>de</strong>burgh <strong>och</strong> Scillyöarna icke af något svenskt eller norskt<br />
fartyg.
211<br />
De utaf svenska <strong>och</strong> norska fartyg in<strong>om</strong> distriktet erlagda konsulatafgifter<br />
uppgingo till:<br />
Svenska Norska Tillsammans<br />
London £ 549. 9. 4. 1,428. 11. 1. 1,978. —. 5.<br />
Newcastle » 345. 5. 2. 637. 9. —. 982. 14. 2.<br />
Liverpool » 120. 12. 3. 714. 1. 11. 834. 14. 2.<br />
Cardiff » 115. 1. 11. G05. 5. 9. 720. 7. 8.<br />
Hartlepool — t» 234. 7. 7. 182. 13. 7, 417. 1. 2.<br />
Hull » 131. 3. 8. 243. 2. —. 374. 5. 8.<br />
Sun<strong>de</strong>rland » 273. 6. 7. 94. 6. 3. 367. 12. 10.<br />
Grimsby » 176. 12. 3. 167. 15. 9. 344. 8. —.<br />
Blyth » 84. 4. 7. 213. 7. 2. 297. 11. 9.<br />
Newport » 46. 1. 8. 188. 4. 1. 234. 5. 9.<br />
Bristol » 30. 4. 8. 136. 14. 2. 166. 18. 10.<br />
Middlesbro » 66. 2. 5. 93. 13. 8. 159. 16. 1.<br />
Dublin.... )•> 12. 15. 10. 123. 2. 3. 135. 18. 1.<br />
Swansea )> 22. 9. 5. 80. 6. 1. 102. 15. 6.<br />
Öfriga vicekonsulsstationer<br />
D 312. 12. 5. 1,191. 15. 4. 1,504. 7. 9.<br />
Summa £ 2,520. 9. 9. 6,100. 8. 1. 8,620. 17. 10<br />
mot <strong>år</strong> 1885 » 2,526. 6. 2. 6,282. 5. 11. 8,808. 12. 1,<br />
» 1884 » 2,245. 11. 10. 5,976. 8. —. 8,221. 19. 10.<br />
Af erlagda afgifter tillk<strong>om</strong> vicekonsulerna £ 2,052. 10. 8,<br />
då konsulskassan emottog » 6,568. 7. 2<br />
mot <strong>år</strong> 1885 » 6,493. 19. 2<br />
<strong>och</strong> » 1884 J> 6,074. 16. 7,<br />
utvisan<strong>de</strong> en tillökning <strong>år</strong> <strong>1886</strong> i jemförelse med näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> af £ 74.<br />
8. —, hvilket emellertid föranle<strong>de</strong>s af att hela afgiften s<strong>om</strong> erlagts i Cardiff<br />
tillfallit konsulskassan, då <strong>de</strong>tta un<strong>de</strong>r 1885 eg<strong>de</strong> rum endast un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets fyra<br />
sista måna<strong>de</strong>r.<br />
De in<strong>om</strong> hela Storbritannien <strong>och</strong> Irland influtna konsnlatafgifter un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppgingo till:<br />
Svenska Norska Tillsammans<br />
£ 2,817. 19. 1. 7,598. 13. 6. 10,416. 12. 7<br />
mot <strong>år</strong> 1885 » 2,848. 5. 11. 7,860. 4. —. 10,708. 9. 11<br />
<strong>och</strong> » 1884 » 2,513. 6. —. 7,279. 18. 5. 9,793. 4. 5,<br />
hvaraf ingingo till konsulskassan <strong>år</strong> <strong>1886</strong> — £ 7,544. 12. 8<br />
mot » 1885 » 7,548. 12. 4<br />
<strong>och</strong> » 1884 » 6,942. 19. —,<br />
visan<strong>de</strong> en förminskning i konsulskassans intägter <strong>från</strong> Storbritannien oeh Irland<br />
af £ 3. 7. 8, förorsakad af ett nedgåen<strong>de</strong> af intägterna till nämnda kassa in<strong>om</strong><br />
Leiths konsulsdistrikt af £ 77. 15. 8.<br />
Till föregåen<strong>de</strong> framställning af skeppsfartsförhållan<strong>de</strong>na må följan<strong>de</strong> uppgifter<br />
läggas:<br />
De för svenska fartyg erlagda föreskrifna afgifterna till un<strong>de</strong>rhåll af svenska<br />
kyrkan i London utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:
212<br />
för Londons distrikt £ 327. 12. 2.<br />
» Leiths » » 31. —. 6.<br />
Summa £ 358. 12. 8,<br />
mot <strong>år</strong> 1885 » 370. 2. 11<br />
<strong>och</strong> > 1884 » 361. 9. 2.<br />
Af befälhafvare å norska fartyg erla<strong>de</strong>s vid generalkonsulatet frivilliga bidrag<br />
till norska sjömanskyrkan i London till ett sammanlagdt belopp af<br />
£ 63. 12. 4<br />
mot » 76. 16. 2 <strong>år</strong> 1885<br />
<strong>och</strong> » 79. 5. 9 » 1884.<br />
De likale<strong>de</strong>s frivilliga <strong>från</strong> så väl ävenska s<strong>om</strong> norska fartygsbefälhafvare<br />
insamla<strong>de</strong> bidragen till sjömanshospitalet i Greenwich utgjor<strong>de</strong> tillsammans<br />
£ 50. 0. 1<br />
mot » 51. 10. 2 <strong>år</strong> 1885<br />
<strong>och</strong> » 62. 2. 2 » 1884.<br />
I nämnda sjukhus hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> v<strong>år</strong>dats 117 svenska <strong>och</strong> 13 8 norska<br />
sjömän, i hvilka siffror ej inberäknas <strong>de</strong>t antal sådane, s<strong>om</strong> erhållit läkarev<strong>år</strong>d<br />
<strong>och</strong> medicin utan att vara å sjukhuset intagne.<br />
Antalet skeppsbrutne <strong>och</strong> nödstäl<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> hemsändts gen<strong>om</strong> eller åtnjutit<br />
un<strong>de</strong>rstöd <strong>från</strong> generalkonsulatet eller <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r lydan<strong>de</strong> vicekonsulat, <strong>och</strong> för<br />
hvilka <strong>om</strong>kostnadsräkningar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> insändts till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> svensk<br />
eller norsk myndighet, utgjor<strong>de</strong>:<br />
svenska un<strong>de</strong>rsåtar 124,<br />
norska » 510,<br />
främman<strong>de</strong> > 25.<br />
Härvaran<strong>de</strong> engelska sjömanshem — Sailors' h<strong>om</strong>e, Wellstreet —, s<strong>om</strong> af<br />
generalkonsulatet sedan lång tid tillbaka uteslutan<strong>de</strong> användts för herbergering,<br />
<strong>om</strong>bordsändning m. m. af <strong>de</strong> förlista eller nödstälda sjömän, generalkonsulatet<br />
haft att <strong>om</strong>hän<strong>de</strong>rtaga, <strong>och</strong> hvilket i afseen<strong>de</strong> å skötsel, tillsyn <strong>och</strong> punktlighet<br />
ej lemnar något öfrigt att önska, har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et begagnats för<br />
1,016 svenske <strong>och</strong> norske sjömän<br />
mot 980 <strong>år</strong> 1885<br />
<strong>och</strong> 1,180 » 1884.<br />
Sås<strong>om</strong> ett bevis på <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> verksamhet ifrågavaran<strong>de</strong> institution<br />
utöfvar, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t förtroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n åtnjuter, tor<strong>de</strong> böra anföras, att <strong>de</strong>nsamma<br />
un<strong>de</strong>r en 51-<strong>år</strong>ig tillvaro begagnats af 3 85,291 sjömän. En ytterligare utvidgning<br />
af <strong>de</strong>tta sjömanshem har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et trädt i verksamhet, med en kostnad<br />
af <strong>om</strong>kring £ 6,000, gen<strong>om</strong> anordnan<strong>de</strong>t af en filial vid Londons uthamn<br />
Gravesend, hvilken högtidligen invig<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 17 sistlidne juli. Gen<strong>om</strong> närheten<br />
till <strong>de</strong> likale<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et öppna<strong>de</strong> storarta<strong>de</strong> dockorna vid Tilbury k<strong>om</strong>mer<br />
<strong>de</strong>nna filial utan tvifvel att blifva af väsentlig för<strong>de</strong>l för <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>nsamma<br />
äro i behof.<br />
vThe Scandinavian Sailors' Temperance S<strong>om</strong>e» utgör en likartad gen<strong>om</strong><br />
enskil<strong>de</strong>s bidrag tillk<strong>om</strong>men, uteslutan<strong>de</strong> för skandinaviska sjöfaran<strong>de</strong> afsedd institution,<br />
röran<strong>de</strong> hvilken talrika med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n förek<strong>om</strong>mit i hemlan<strong>de</strong>ns press.<br />
Generalkonsulatet är i saknad af <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong> uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>om</strong>fattningen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af <strong>de</strong>nna inrättnings verksamhet, hvilken, rätt ledd <strong>och</strong> stäld
213<br />
un<strong>de</strong>r tillbörlig garanti för en obehindrad fortvaro, utan tvifvel kau i mer än<br />
ett hänseen<strong>de</strong> blifva välsignelsebringan<strong>de</strong> för v<strong>år</strong>a sjöfaran<strong>de</strong>.<br />
Uti ofvananförda af ett enskildt sällskap un<strong>de</strong>rhållna sjömanshospital i<br />
Greenwich, hvilket likale<strong>de</strong>s förtjenar framhållas sås<strong>om</strong> med hänseen<strong>de</strong> till anordningar<br />
<strong>och</strong> skötsel en bland <strong>de</strong> utmärktaste sjukv<strong>år</strong>dsinrättningar, hafva<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 138 norska <strong>och</strong> 117 svenska sjömän åtnjutit fullt kostnadsfri v<strong>år</strong>d,<br />
varan<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta <strong>de</strong>t största antal af någon nation, näst Storbritannien, s<strong>om</strong> v<strong>år</strong>dats<br />
härstä<strong>de</strong>s. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 75 <strong>år</strong> <strong>de</strong>nna barmhertighetsinrättning egt tillvaro,<br />
hafva 6,194 norske <strong>och</strong> 4,266 svenske sjömän varit intagne uti <strong>de</strong>tsamma.<br />
En annan likartad institution, till hvilken <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena stå i tacksamhetsskuld<br />
för kostnadsfri sjukv<strong>år</strong>d af andra landsmän än sjöfaran<strong>de</strong>, är härvaran<strong>de</strong><br />
tyska i första<strong>de</strong>n Dalston belägna hospital. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva 1 3<br />
svenskar <strong>och</strong> 4 norrmän v<strong>år</strong>dats <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, uppgåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>t antal svenskar, s<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r sjukhusets 40-<strong>år</strong>iga tillvaro utan <strong>de</strong>n ringaste afgift fått begagna sig<br />
<strong>de</strong>raf, till 277 samt af norrmän 87.<br />
Sås<strong>om</strong> utöfvan<strong>de</strong> en synnerligen välsignelsebriDgan<strong>de</strong> <strong>och</strong> generalkonsulatets<br />
<strong>om</strong>sorger för nödlidan<strong>de</strong> landsmän betydligen un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong> verksamhet tor<strong>de</strong><br />
här äfven böra <strong>om</strong>nämnas <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r benämning DTlie Scandinavian Benevolent<br />
Society» af åtskilliga härvaran<strong>de</strong> framståen<strong>de</strong> skandinaver <strong>de</strong>n 5 nov. 1884<br />
bilda<strong>de</strong> förening till un<strong>de</strong>rstöd af i London varan<strong>de</strong> nödlidan<strong>de</strong> landsmän. Denna<br />
förening, hvars nuvaran<strong>de</strong> ordföran<strong>de</strong> är <strong>de</strong>n <strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> svenskar så högt<br />
fortjente kammarherren Thorsten Nor<strong>de</strong>nfelt, har med synnerlig urskilning un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ut<strong>de</strong>lat un<strong>de</strong>rstöd till ett belopp af £ 259. 0. 7., <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>ss<br />
kontanta tillgång vid <strong>år</strong>ets slut £ 1,130. 16. 3.<br />
På- <strong>och</strong> afmönstringar <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:
214<br />
Antalet anmälda rymningar utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
Me<strong>de</strong>lst sjvmansinmsningar hafva sjömäns hyresme<strong>de</strong>l hemsändts till följan<strong>de</strong><br />
belopp:<br />
Den betydliga alltjemt fortgåen<strong>de</strong> minskningen i svenska sjömansinvisningar<br />
tor<strong>de</strong> till ej ringa <strong>de</strong>l finna sin orsak i <strong>de</strong> jemförelsevis dryga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r<br />
filr sjömännen, s<strong>om</strong> äro förena<strong>de</strong> med <strong>de</strong>tta sätt för inbespara<strong>de</strong> me<strong>de</strong>ls hemsändning.<br />
Generalkonsulatet har mottagit <strong>och</strong> till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter hemsändt<br />
qvarlåtenskap efter mesta<strong>de</strong>ls i engelsk sjötjenst aflidne svenske <strong>och</strong> norske<br />
sjömän till följan<strong>de</strong> belopp:
215<br />
Dessut<strong>om</strong> har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> gen<strong>om</strong> generalkonsulatet <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong><br />
vicekonsulat hemsändts qvarlåtenskap beståon<strong>de</strong> allenast af effekter efter 26<br />
svenske <strong>och</strong> 34 norske sjömän.<br />
Antalet skrifvelser, s<strong>om</strong> aflåtits <strong>från</strong> generalkonsulatet, utgjor<strong>de</strong> (cirkulär<br />
till vicekonsulerna oberäkna<strong>de</strong>)<br />
1884 1SS5 <strong>1886</strong><br />
till kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet 65 106 112<br />
» y k<strong>om</strong>merskollegium 554 623 549<br />
» » Indre <strong>de</strong>partementet 805 856 869<br />
» vicekonsuler, andra myndigheter <strong>och</strong> enskilda<br />
personer 4,287 4.240 4,28!)<br />
Antalet ingångna skrifvelser uppgick till:<br />
År 1884 4,528<br />
» 1885 4,314<br />
» 1880 4,64o<br />
Summa 5,71 1 5.825 5,8 10<br />
Följan<strong>de</strong> antal till iartygsbefälhafvare <strong>och</strong> besättningar å svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg samt till för tillfället sig i London uppehållan<strong>de</strong> andra svenske<br />
<strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar adressera<strong>de</strong> href mottogos <strong>och</strong> <strong>om</strong>besörj<strong>de</strong>s af generalkonsulatet<br />
:<br />
År 1884 20,305<br />
» 1885 18,999<br />
» <strong>1886</strong> 19,6S8<br />
Bidrag till <strong>de</strong>nna arsrcdogörelse hafva erhållits <strong>från</strong> vicekonsulerna i:<br />
Birmingham,<br />
Bradford,<br />
Cardiff,<br />
Dover,<br />
Hull.<br />
Lemerich,<br />
Manchester,<br />
Milford,<br />
Newcastle.<br />
Plymouth,<br />
Portsmouth,<br />
R<strong>och</strong>ester <strong>och</strong><br />
Sheffield.<br />
Allmänna k<strong>om</strong>mersiella <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Ehuru un<strong>de</strong>r senast förflutna <strong>år</strong> affärerna onekligen äfven härstä<strong>de</strong>s fortfaran<strong>de</strong><br />
ledo af <strong>de</strong>t tryck, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> nära nog alla verlds<strong>de</strong>lar <strong>och</strong> län<strong>de</strong>r i<br />
mer eller mindre mån på senare ti<strong>de</strong>r varit rådan<strong>de</strong>, framst<strong>år</strong> dock härvid<br />
sås<strong>om</strong> ett anmärkningsvärdt faktum, att vändpunkten i <strong>de</strong>nna nedåtgåen<strong>de</strong> rörelse<br />
synes numera hafva uppnåtts, sås<strong>om</strong> en följd hvaraf ock <strong>de</strong>n tryckta<br />
stämning, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första <strong>de</strong>l förmärktes in<strong>om</strong> alla affärsgrenar, mot<br />
slutet <strong>de</strong>raf förbytts i en mera förhoppningsfull sådan. Denna förändring synes<br />
hafva tagit sin början un<strong>de</strong>r förs<strong>om</strong>maren, hvarefter månad för månad ljusare
216<br />
utsigter yppat sig in<strong>om</strong> allt flera affärsgrenar, hvilket åter orsakat, att, <strong>om</strong> än<br />
prisen i allmänhet vid <strong>år</strong>eta slut endast föga öfverstego <strong>de</strong> vid samma <strong>år</strong>s ingång<br />
gällan<strong>de</strong>, framti<strong>de</strong>n tor<strong>de</strong> kunna motses med gladare förhoppningar. Omfånget<br />
af affärerna tor<strong>de</strong> i <strong>de</strong>ss helhet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> föga hafva öfverstigit<br />
<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> synnerligen ogynsamma <strong>år</strong>, men stagnationen<br />
gjor<strong>de</strong> sig egentligen gällan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t första half<strong>år</strong>et, hvilket förhållan<strong>de</strong><br />
framst<strong>år</strong> tydligast <strong>de</strong>ls vid en jemförelse mellan in- <strong>och</strong> utförsel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> olika<br />
perio<strong>de</strong>rna, <strong>de</strong>ls ock vid en blick på fattigv<strong>år</strong>dsstatistiken. Sålunda un<strong>de</strong>rsteg<br />
visserligen vär<strong>de</strong>t af 188 6 <strong>år</strong>s import med 5.7 % <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1885, likas<strong>om</strong><br />
ock exporten föll med 0.3 % ; men af här nedan uppstälda jemförelse mellan<br />
in- <strong>och</strong> utförsel un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets båda hälfter framg<strong>år</strong> ett mera hugnan<strong>de</strong> resultat.<br />
Införsel.<br />
<strong>1886</strong> 1885 Skilnad<br />
ot. et- /o<br />
Förra half<strong>år</strong>et 170,840,000 189,927,000 — 10.0<br />
Senare d:o 178,541,000 180,477,000 — 1.1<br />
Summa för <strong>år</strong>et 349,381,000 370,404,000 — 5.T<br />
Utförsel af inhemska alster.<br />
<strong>1886</strong> 1885 Skilnad<br />
Förra half<strong>år</strong>et 103,362,000 104,398,000 — 0.9<br />
Senare d:o 109,002,000 108,647,000 + 0.3<br />
Summa för <strong>år</strong>et 212,364,000 213,045,000 — 0.3<br />
Härvid är att observera, att nära nog hela minskningen i införselns vär<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> uppk<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong> lägre pris å <strong>de</strong>n importera<strong>de</strong> varan, hvars qvantitet<br />
<strong>de</strong>remot med blott 0.37 % un<strong>de</strong>rsteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
På enahanda sätt var qvantiteten af utförseln, <strong>om</strong> än mindre i vär<strong>de</strong>, dock<br />
5.3 3 % större i volym, hvilken senare företed<strong>de</strong> en högre siffra än un<strong>de</strong>r<br />
något föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Hvad åter ang<strong>år</strong> antalet af nödlidan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rstödstagare, eg<strong>de</strong> <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong><br />
rum, att, medan <strong>de</strong>tsamma un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första måna<strong>de</strong>r (januari—maj)<br />
företed<strong>de</strong> en tillökning af <strong>från</strong> 3.5 till 9 %, inträd<strong>de</strong> efter sistanförda månad<br />
en regelbun<strong>de</strong>t fortgåen<strong>de</strong> minskning med 3.2 % i juni, 3 % i juli, 2 % \<br />
augusti, ],9 % i september, 1.2 % i oktober. Sås<strong>om</strong> vanligt un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna<br />
har visserligen se<strong>de</strong>rmera ökning af un<strong>de</strong>rstödstagare åter inträdt,<br />
men totalantalet af <strong>de</strong>samma vid <strong>år</strong>ets slut har dock i förhållan<strong>de</strong> till hela<br />
innevånare-antalet bibehållit sig vid samma siffra — 27 per mille — s<strong>om</strong> vid<br />
samma tid närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> samt sålunda nedgått ej obetydligt sedan är<br />
1880, då <strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong> 29 p. m. En jemförelse med förhållan<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong><br />
ännu längre tillbaka, t. ex. för 30 <strong>år</strong> sedan, lemnar <strong>de</strong>t tillfredsställan<strong>de</strong><br />
resultat, att un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> funnos 120,000 färre fattiga än un<strong>de</strong>r 1857, <strong>de</strong>tta<br />
oaktadt befolkningen till vuxit med 3 3 %.<br />
Ytterligare bekräftelse <strong>om</strong> en stegrad <strong>om</strong>sättning lemna offentliggjorda<br />
redogörelser röran<strong>de</strong> jernvägstrafiken, af hvilka <strong>de</strong>t visar sig, att, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att bruttoink<strong>om</strong>sten <strong>de</strong>raf un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första hälft i jemförelse med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
samma tid af 1885 minska<strong>de</strong>s med £ 579,000, inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senare half<strong>år</strong>et<br />
vecka efter vecka ett motsatt förhållan<strong>de</strong>, lemnan<strong>de</strong> ett totalöfverskott af £<br />
128,000 <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt ej obetydliga fraktnedsättningar <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r medgifvits.
217<br />
Till enahanda resultat led<strong>de</strong> en granskning af här nedan anförda siffror<br />
röran<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r samma tidsperio<strong>de</strong>r vid Clearing-House i London<br />
(<strong>de</strong>ri ej inberäknadt <strong>de</strong>n å fondbörsens liqvidationsdagar).<br />
<strong>1886</strong> 1885 Skilnad<br />
£ £ £<br />
Förra half<strong>år</strong>et 2,195,000,000 2,208,000,000 — 13,000,000<br />
Senare d:o 2,245,000,000 2,119,000,000 + 126,000,000<br />
Den <strong>om</strong> än obetydliga förbättring, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r arets senare hälft sålunda<br />
gjort sig gällan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> affärsverld, har dock ännu icke nått samhällets<br />
jordbruksidkan<strong>de</strong> befolkning. För <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> äro beroen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna<br />
näringsgren, har <strong>år</strong>et <strong>1886</strong> medfört nästan lika tunga pröfningar s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t närmast<br />
föregåen<strong>de</strong>. Endast turnips, betor, hö <strong>och</strong> humle lemna<strong>de</strong> full me<strong>de</strong>lskörd,<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong> än priset på hvete un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista månad visa<strong>de</strong> någon förbättring<br />
— hvilken ännu ytterligare fortgått un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> — betinga<br />
<strong>de</strong>remot korn <strong>och</strong> hafre f. n. ett lägre vär<strong>de</strong> än måhända någonsin tillförene.<br />
Oxkött har likale<strong>de</strong>s ytterligare fallit i pris, hvilket dock i någon mån motväges<br />
af en stegring af ull <strong>och</strong> f<strong>år</strong>kött. Den förlust, s<strong>om</strong> producenten —<br />
jordbrukaren — sålunda lidit, har emellertid icke i allo k<strong>om</strong>mit konsumenten<br />
— folket i <strong>de</strong>ss helhet — till godo. Här<strong>om</strong> yttrar <strong>de</strong>n välkända tidskriften<br />
»The Econ<strong>om</strong>ist» följan<strong>de</strong>: »Det kan aldrig vara till gagn för ett land, att en<br />
väsentlig <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ss befolkning arbetar utan att <strong>de</strong>rfor skörda rättmätig ersättning,<br />
äfven <strong>om</strong> andra <strong>de</strong>lar af samma folk hafva för<strong>de</strong>l <strong>de</strong>raf. Men här är <strong>de</strong>t<br />
tvärtemot fullt konstateradt, att landtmannens förlust un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> icke<br />
blifvit för konsumenten en vinst, ty i allt för många fall hafva mellanhän<strong>de</strong>rna<br />
stoppat <strong>de</strong>nna i egen ficka. Så t. ex. rikta sig slagtarne med <strong>de</strong>n betydliga<br />
skilna<strong>de</strong>n mellan slagtkreaturens sjunkna vär<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong> alltjemt oförändra<strong>de</strong> <strong>de</strong>taljpriserna<br />
å kött. Likaså har <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r senaste måna<strong>de</strong>r rådan<strong>de</strong> manien<br />
att förvandla <strong>de</strong> stora bryggerifirmorna till aktiebolag lemnat tillfälle till en<br />
inblick i <strong>de</strong>ssa affärers bedrifvan<strong>de</strong>, hvarvid <strong>de</strong>t visat sig, att <strong>de</strong> låga prisen<br />
å korn <strong>och</strong> humle ingalunda medfört billigare pris å öl utan endast tjenat till<br />
att än ytterligare öka <strong>de</strong>sse industriidkares redan förut stora vinst. Såväl<br />
landtmannens s<strong>om</strong> konsumentens välförstådda intresse kräfver en förändring i<br />
sättet för varornas för<strong>de</strong>lning, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t må med skäl väcka förvåning att icke<br />
åtgär<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nna riktning ännu vidtagits i större <strong>om</strong>fattning.» En allmännare<br />
lyftning i affärsverksamheten bör dock äfven för landtmannen verka välgöran<strong>de</strong><br />
ej mindre gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf orsakad stegring i frakterna samt härigen<strong>om</strong> försv<strong>år</strong>ad<br />
utländsk konkurrens, än ock i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong> arbetan<strong>de</strong> klasserna gen<strong>om</strong> en högre<br />
<strong>och</strong> jemnare arbetsförtjenst sättas i tillfälle att förskaffa sig rikligare un<strong>de</strong>rhåll.<br />
Sås<strong>om</strong> välbekant är brukas största <strong>de</strong>len af Storbritanniens jord gen<strong>om</strong> arrendatorer.<br />
Sedan <strong>de</strong>sses un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> goda <strong>år</strong>en hopspara<strong>de</strong> kapital medtagits gen<strong>om</strong><br />
en följd af dåliga skördar med likfullt alltjemt fortgåen<strong>de</strong> prisfall på landtbrukets<br />
nära nog samtliga alster, har numera <strong>de</strong>n onekligen rättaste utvägen<br />
till att lindra <strong>de</strong>ssa arrendatorers betryck vidtagits, i <strong>de</strong>t att jor<strong>de</strong>garne till<br />
allt större <strong>om</strong>fång nedsatt arren<strong>de</strong>na till ett förhållan<strong>de</strong>na motsvaran<strong>de</strong> belopp,<br />
hvarjemte till försäljning utbjudna egend<strong>om</strong>ar endast funnit köpare till pris<br />
mad 25 à 50 % un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>cennium<br />
gällan<strong>de</strong>.<br />
Att oaktadt <strong>de</strong> tryckta ti<strong>de</strong>rna behållningarne i sparbanker <strong>och</strong> postsparkassor<br />
ej obetydligt tilltagit visar sig af följan<strong>de</strong> siffror:
Vid slutet<br />
Sparbanker<br />
af <strong>år</strong><br />
£<br />
1878 44,293,000<br />
1884 .- 45,665,000<br />
1885 46,133,869<br />
<strong>1886</strong> 46.653,154<br />
218<br />
Postsparkassor<br />
£<br />
Summa<br />
30,411,000 74,704,000<br />
44,775,738 90,440,984<br />
47,694,167 93,828,036<br />
50,882,382 97,535,537<br />
Om än härvid ihågk<strong>om</strong>mes, att <strong>om</strong>kring hälften af insättare tillhör andra klasser<br />
än <strong>de</strong> s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> kroppsarbete förtjena sitt uppehälle, innebära dock <strong>de</strong>ssa<br />
summor ett talan<strong>de</strong> bevis <strong>om</strong> en utan tvifvel med mer än vanliga försakelser<br />
parad förtänksamhet, s<strong>om</strong> vitnar godt för <strong>de</strong>n engelske arbetaren.<br />
Sås<strong>om</strong> en frukt af likartad förtänksamhet tor<strong>de</strong> ock här förtjena anföras,<br />
att in<strong>om</strong> England <strong>och</strong> Wales vid 18 86 <strong>år</strong>s utgång förefunnos 1,953 oktrojera<strong>de</strong><br />
byggnadsföreningar med 633,000 <strong>de</strong>legare, en kapitaltillgång af £ 50,675,265<br />
samt en <strong>år</strong>lig ink<strong>om</strong>st af £ 20,800,154. Lägges härtill att ytterligare 865<br />
icke oktrojera<strong>de</strong> dylika föreningar förefinnas, hvilkas kapitaltillgång visserligen<br />
icke är till siffran känd, men af hvilka en enda eger öfver £ 5,000,000, tor<strong>de</strong><br />
man utan öfverskattning kunna antaga, att ifrågavaran<strong>de</strong> sällskaps kapitaltillgångar<br />
representera <strong>om</strong>kring £ 90,000,000 eller hardt när lika mycket s<strong>om</strong> sparbanker<br />
<strong>och</strong> postsparkassor tillsammans.<br />
Uti <strong>de</strong>n rapport, s<strong>om</strong> afgifvits af en för utredan<strong>de</strong> af orsakerna till f. n.<br />
rådan<strong>de</strong> betryck in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> näringar nedsatt kongl. k<strong>om</strong>ité, framhålles<br />
ock, hurus<strong>om</strong> <strong>de</strong> arbetan<strong>de</strong> klasserna onekligen dragit för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> numera rådan<strong>de</strong><br />
billigare lefnadsvilkoren. »Egend<strong>om</strong>ens för<strong>de</strong>lning», yttras <strong>de</strong>ri, »har ock<br />
un<strong>de</strong>r senare ti<strong>de</strong>r börjat gestalta sig allt mer annorlunda än förr. Den å<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri skörda<strong>de</strong> vinst för<strong>de</strong>las mera likformigt mellan samtlige<br />
<strong>de</strong>rmed sysselsatte klasser, <strong>och</strong> <strong>de</strong> store kapitalisterne få nöja sig med lägre<br />
ut<strong>de</strong>lningar, ity att antalet af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> blifva <strong>de</strong>laktiga af nämda vinst, väsentligen<br />
ökats. Hvad arbetaren f. n. främst göres behof utaf är jemnare <strong>och</strong> säkrare<br />
arbetstillfälle. Aflöningarna hafva ingalunda fallit i lika mån med varuprisen,<br />
hvaraf följer att <strong>de</strong>ras köpförmåga till betydlig grad stegrats. Och<br />
härigen<strong>om</strong> hafva <strong>de</strong> arbetan<strong>de</strong> klasserna erhållit me<strong>de</strong>l till en ökad k<strong>om</strong>fort, i<br />
allmänhet vida större än hvad <strong>de</strong>ras jemlikar in<strong>om</strong> andra europeiska län<strong>de</strong>r<br />
åtnjuta. Oka<strong>de</strong> utgifter liktidigt med öka<strong>de</strong> besparingar måste förutsätta ökad<br />
ink<strong>om</strong>st jemte utan tvifvel ett bättre tillvaratagan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna.»<br />
Att i trots af rådan<strong>de</strong> affärstryck nationalförmögenheten <strong>och</strong> konsumtionsförmågan<br />
fortfaran<strong>de</strong> varit stadda i tillväxt framg<strong>år</strong> bland annat af följan<strong>de</strong>.<br />
Uppgåen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 1880 till i rundt tal £ 557 mill, ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t belopp, å hvilket<br />
ink<strong>om</strong>stskatt bor<strong>de</strong> erläggas in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland, un<strong>de</strong>r 1885<br />
stigit till £ 631 mill. — <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt egare <strong>och</strong> brukare af jord antagas<br />
un<strong>de</strong>r senaste 10 <strong>år</strong> hafva gen<strong>om</strong> dåliga skördar <strong>och</strong> låga pris gjort en förlust<br />
af £ 200 mill. Samtidigt härmed har ock <strong>de</strong>n inhemska konsumtionen af <strong>de</strong><br />
tvenne slag af närings- eller måhända rättare njutningsme<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> bäst tor<strong>de</strong><br />
angifva massans köpförmåga: té <strong>och</strong> socker, stigit för té <strong>från</strong> 158 mill. Kun<strong>de</strong>r<br />
1880 till 182 mill, un<strong>de</strong>r 1885 samt för socker <strong>från</strong> 19.5 mill, till 24<br />
mill. ewt. un<strong>de</strong>r samma tidrymd. Att äfven betydliga kontanta besparingar<br />
un<strong>de</strong>r samma tid lagts å sido har redan ofvan visats. I fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong>n beskattningsbara<br />
ink<strong>om</strong>sten å <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri bör särskildt sås<strong>om</strong> märkligt framhållas,<br />
att <strong>de</strong>nsamma, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1880 uppskatta<strong>de</strong>s till £ 250 mill., un<strong>de</strong>r<br />
1885 oaktadt allt affärstryck vuxit till £ 292 mill.<br />
Af hvad nu anförts vill synas, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>, ehuruväl tryckan<strong>de</strong> stagnation i<br />
nästan alla affärer un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>mit, resultatet af <strong>år</strong>ets verksamhet likvisst<br />
£
219<br />
varit bättre, än man vågat hoppas, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta hufvudsakligen pä grund af <strong>de</strong>n<br />
varsamhet i beräkningar oeh företag, s<strong>om</strong> gjort sig gällan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> hvilken visserligen<br />
förhindrat en större spekulativ verksamhet, men också på samma gång<br />
förek<strong>om</strong>mit <strong>de</strong>n ruttenhet, s<strong>om</strong> ej sällan af sådan framlockas.<br />
Penningmarkna<strong>de</strong>n. Sås<strong>om</strong> af redan anförda förhållan<strong>de</strong>n var att antaga<br />
har penningmarkna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et företett föga liflighet. Bankdiskontot,<br />
s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början utgjor<strong>de</strong> 4 %, föll <strong>de</strong>n 21 januari till 3 % <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 18<br />
februari ytterligare till 2 %, men återgick <strong>de</strong>n 0 maj till 3 % samt <strong>de</strong>n 10<br />
juni till 2 l /i %• Derefter inträd<strong>de</strong> i jembredd med ljusare utsigter in<strong>om</strong><br />
affärsverl<strong>de</strong>n <strong>och</strong> ett ökadt utländskt behof af guld en uppåtgåen<strong>de</strong> rörelse, så<br />
att <strong>de</strong>n 26 augusti diskontot höj<strong>de</strong>s till 3'/j X, <strong>de</strong>n 21 oktober till 4 1 /, %<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n 15 <strong>de</strong>cember till 5 % , Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att sålunda bankdiskontot i me<strong>de</strong>ltal<br />
för <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong> 3. 0. 4, diskontera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot i markna<strong>de</strong>n bästa 3 måna<strong>de</strong>rs<br />
vexlar till i me<strong>de</strong>ltal 2. 1.0 eller 19 sh. 4 d. billigare än bankens<br />
notering.<br />
In<strong>om</strong> fondbörsen har <strong>de</strong>n engelska penningmarkna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et jemförelsevis<br />
obetydligt tagits i anspråk för främman<strong>de</strong> statslån. l>å <strong>de</strong>tta oaktadt beloppet<br />
af teckna<strong>de</strong> »nya papper» med <strong>om</strong>kring 24 mill. £ öfverstiger <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r<br />
närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> (sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> tabell synes), finner sådant<br />
sin hufvudsakligaste förklaring <strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>t stora antal transatlantiska guldgrufvebolag,<br />
s<strong>om</strong> oaktadt all förutgåen<strong>de</strong> erfarenhet <strong>om</strong> <strong>de</strong>t äfventyrliga i dylika företag<br />
bildats <strong>och</strong> funnit lifliga sympatier samt representera ett belopp af S mill. £,<br />
<strong>de</strong>ls ock i en starkt framträdan<strong>de</strong> benägenhet att förvandla enskilda affärsföretag<br />
till aktiebolag, hvaraf un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 110 fall förek<strong>om</strong>mit med ett totalkapital<br />
af minst 6 1 /2 mill. £ oberäknadt <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l försäljarne förbehållit sig. I <strong>de</strong>t<br />
hela anses, att en jemförelsevis ringa anpart af <strong>de</strong> sålunda nybilda<strong>de</strong> aktiebolagen<br />
äro af solid beskaffenhet <strong>och</strong> förete i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> en motsats till<br />
förhållan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, då må hända en allt för stor varsamhet<br />
härvid gjor<strong>de</strong> sig gällan<strong>de</strong>.<br />
Beträffan<strong>de</strong> ställningen af svenska <strong>och</strong> norska statsobligationer på Londons<br />
börs med<strong>de</strong>las följan<strong>de</strong> maximi- <strong>och</strong> miniminoteringar:<br />
Svenska statsobligationer:<br />
Lägsta kurs Högsta kurs<br />
1876 ars lån 4 l /„ %: luu 3 /, i januari: 102'/„ i januari;<br />
1878 » 4 » 102 1 /, —104 i januari 105—106'/.- i mars, augusli <strong>och</strong> november;<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>cember;<br />
1880 » 4 » 101V2—103 i januari 104—106 i augusti <strong>och</strong> september.<br />
<strong>och</strong> roaj.
220<br />
Norska statsobligationer:<br />
1876 <strong>år</strong>s lån 4 1/2 % : 997,-102 i oktober, 104 —106'/2 i febrnari, mars, april;<br />
november, <strong>de</strong>cember;<br />
1878 » 47» » 103—104 i november, 105—1067, i mars, april, maj, juni;<br />
<strong>de</strong>cember;<br />
1880 » 4 x 10l 1/2—103 i januari; 104—1067, i angnsti;<br />
<strong>1886</strong> » 3 1/2 » 97 1/2 i oktober, <strong>de</strong>- 987, i september.<br />
cember.<br />
Bat)kdivi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>rna hafva för flertalet af <strong>de</strong> mest framståen<strong>de</strong> dylika institutioner<br />
varit fullt tillfredsställan<strong>de</strong>, hvarförut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t af <strong>de</strong>m reservera<strong>de</strong> kapitalet<br />
vunnit ej obetydlig tillökning. Vid en jemförelse med närmast föregåen<strong>de</strong><br />
Är framst<strong>år</strong> »Union Bank of London» främst med en ut<strong>de</strong>lning af 12 1 /2 %<br />
mot 10 % un<strong>de</strong>r 1885. Derefter k<strong>om</strong>ma »London & Westminster Bank» med<br />
15 X mot 13 1/2 samt £ 9,000 reservera<strong>de</strong>; så »Alliance» <strong>och</strong> »London Joint-<br />
Stock Bank» o. s. v.<br />
Betalningsinställelsernas antal uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 5,714, öfverstigan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> fir med G25. Af <strong>de</strong>ssa tillhör<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Engrosaffärer 533 586<br />
Detalj<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n 5,181 4,503<br />
hvarvid dock är att observera, att talrika enskilda afvecklingar förek<strong>om</strong>mit för<br />
att undgå <strong>de</strong> dryga kostna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> nu gällan<strong>de</strong> konkurslagstiftning medför.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>t belopp, <strong>de</strong>ssa betalningsinställelser representera, hafva uppgifter<br />
ännu icke varit mig tillgängliga.<br />
Statsfinansenia för <strong>de</strong>t finans<strong>år</strong>, s<strong>om</strong> utgick <strong>de</strong>n 31 mars <strong>1886</strong>, utvisa<strong>de</strong><br />
vid jemförelse med närmast föregåen<strong>de</strong> ett öfverskott af £ 1,538,791. Detta<br />
öfverskott ha<strong>de</strong> dock nästan helt <strong>och</strong> hållet tillk<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tillökning,<br />
s<strong>om</strong> skatt å egend<strong>om</strong> <strong>och</strong> ink<strong>om</strong>st lemnat, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t tullink<strong>om</strong>sterna nedgått<br />
med £ 494,000; accis <strong>och</strong> lösen för tillståndsbevis (Excise and Licenses) med<br />
£ 1,140,000; stämpelskatt med £ 335,000 o. s. v. Totalbeloppet af statsink<strong>om</strong>sterna<br />
utgjor<strong>de</strong> £ 89,081,301, af utgifterna £ 92,223,844. För<strong>de</strong>las<br />
statsink<strong>om</strong>sterna på befolkningens antal, belöper sig £ 2. 9. 10 på hvarje person,<br />
—- don drygaste beskattning, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senaste <strong>de</strong>cennierna förek<strong>om</strong>mit.<br />
I <strong>de</strong>nsamma ingå:<br />
tullme<strong>de</strong>l med c:a £ 20,000,000,<br />
accis » » 25,450,000,<br />
ink<strong>om</strong>stskatt » » 15,250,000,<br />
stämpelskatt » » 11,500,000 o. s. v.<br />
De med införseltull belagda artiklarnes antal utgör blott 19 <strong>och</strong> af <strong>de</strong>ssa lemna<strong>de</strong>s<br />
en statsink<strong>om</strong>st för<br />
tobak af £ 9,298,989,<br />
spirituosa » 5,348,525,<br />
té » 4,187,254,<br />
kaffe » 203,355,<br />
korinter » 307,579,<br />
<strong>de</strong> öfriga mindre belopp. Till statsink<strong>om</strong>sterna beräkna<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r senaste finans<strong>år</strong><br />
förbrukningsartiklar bidraga med £ 44,326,000 samt egend<strong>om</strong>sbevillning med<br />
£ 20,684,000. Nationalskul<strong>de</strong>n uppgick vid finans<strong>år</strong>ets slut till £ 742,282,411<br />
eller £ 20. 4. 5 för hvarje person af befolkningens antal, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n ränta, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>rfor erla<strong>de</strong>s, till 12 sh. 9 d. per person.
221<br />
Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> näringar:<br />
Importen <strong>från</strong> främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> britiska besittningar bestod <strong>1886</strong> af:<br />
Vär<strong>de</strong> i £<br />
Ökning ]. minskning<br />
m. 1885 i £<br />
Lefvan<strong>de</strong> boskap 7,143,430 — 1,591,962<br />
Tullfria lifsme<strong>de</strong>l <strong>och</strong> dricksvaror 109,760,749 — 14,278,277<br />
Tullbäran<strong>de</strong> d:o d:o 25,282,320 + 215,667<br />
Tobak 3,781,577 — 118,982<br />
Metaller 15,039,548 — 1,247,501<br />
Kemikalier, färg <strong>och</strong> garfämnen 7,952,149 — 845,387<br />
Oljor .- 6,049,148 — 738,773<br />
Råvaror för väfnadsindustrien 72,163,832 + 1,944,714<br />
» » div. andra industrier 35,378,061 — 3,430,516<br />
Manufakturvaror 53,866,246 + 448,084<br />
Diverse varor - 12,964,027 — 1.380,294<br />
Summa vär<strong>de</strong> £ 349,381,087 — 21,023.327<br />
Exporten af britiska <strong>och</strong> irländska varor utgjor<strong>de</strong> åter un<strong>de</strong>r samma tid:<br />
Vär<strong>de</strong> i £<br />
Ökning 1. minskning<br />
m. 1885 i £<br />
Lefvan<strong>de</strong> boskap 561,287 + 47,840<br />
Födoämnen 9,561.073 — 396,54o<br />
Råvaror 12,274,430 — 1,106,871<br />
Garn <strong>och</strong>. väfna<strong>de</strong>r 105,344,587 + 3,465,290<br />
Metaller <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf tillverka<strong>de</strong> varor ut<strong>om</strong><br />
maskiner 31,619,002 — 91,520<br />
Maskiner m. m. d 10,133,869 — 953,000<br />
Beklädnadsartiklar m. m. d 9,757,125 — 583.223<br />
Kemikalier <strong>och</strong> kemiska preparat 6,698,126 — 280,036<br />
Alla öfriga till fullo eller <strong>de</strong>lvis färdigarbeta<strong>de</strong><br />
föremål 26,414,436 — 782.445<br />
Summa vär<strong>de</strong> £ 212,363,995 — 680,505<br />
Export af utlandska <strong>och</strong> kolonialvaror ... 56,107,6 71 — 2,251,523<br />
Summa vär<strong>de</strong> £ 268,471,666<br />
Nu anförda in- <strong>och</strong> utförsel har för<strong>de</strong>lats mellan olika län<strong>de</strong>r oberäknadt<br />
kolonier <strong>och</strong> britiska besittningar på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
Land<br />
Vär<strong>de</strong>t af<br />
import <strong>från</strong><br />
Vär<strong>de</strong>t af<br />
export till<br />
Frankrike 36,599,000 13,612,000<br />
Tyskland 21,382,000 15,691,000<br />
Holland 25,312,000 8,198,000<br />
Belgien 14,237,000 7,137,000<br />
Ryssland . 13,553,000 4,424,000<br />
Italien 2,769,000 6,095,000<br />
Österrike 1,619,000 906,000<br />
Spanien 9,122,000 3,106,000<br />
Portugal 2,552,000 1,843,000<br />
Danmark 4,916,000 1,730,000<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 16
222<br />
Sverige 7,476,300 2,067,300<br />
Norge 2,783,700 1,203,700<br />
Turkiet 4,117,000 5,904,000<br />
Egypten 7,174,000 2,859,000<br />
Kina 8,080,000 5,249,000<br />
Japan 561,000 2168,000<br />
Vestindien 240,000 2,420,000<br />
Mexiko 591,000 901,000<br />
Central- <strong>och</strong> Sydamerika 11,487,000 17,601,000<br />
Förenta Staterna.... 81,397,000 26,158,000<br />
Andra län<strong>de</strong>r 11,684,000 7,677,000<br />
Summa 267,652,000 136,950,000<br />
Utrymmet för <strong>de</strong>nna berättelse förbju<strong>de</strong>r att här intaga en mera <strong>de</strong>taljerad<br />
<strong>och</strong> längre tidrymd <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> jemförelse mellan beloppet af export <strong>och</strong> import<br />
till olika län<strong>de</strong>r af sådana industrialster, för hvilka England hittills varit <strong>de</strong>n<br />
förnämsta tillverkningsorten, <strong>från</strong> hvilken <strong>de</strong>ssa sökt sin väg till nära nog alla<br />
civilisera<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r i verl<strong>de</strong>n. Af en dylik jemförelse skulle emellertid framstå,<br />
hvad för öfrigt redan allmänneligen kändfc är, att England synes vara på väg<br />
att åtminstone <strong>de</strong>lvis förlora <strong>de</strong>nna industriella företrä<strong>de</strong>srätt, äfvens<strong>om</strong> att <strong>de</strong>t<br />
lyckats isynnerhet tysk, belgisk, schweizisk <strong>och</strong> fransk konkurrens att framgångsrikt<br />
upptaga stri<strong>de</strong>n mot <strong>de</strong>nsamma t. o. m. in<strong>om</strong> sjelfva England. Att<br />
så i ganska anmärkningsvärd grad är förhållan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> vittna ej blott statistiska<br />
data utan ock engelske fabrikanters på mångahanda sätt till allmänhetens<br />
känned<strong>om</strong> bragta klagan, sås<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> sakkunniges yttran<strong>de</strong>n inför <strong>de</strong>n<br />
k<strong>om</strong>ité, s<strong>om</strong> haft att utreda orsakerna till f. n. rådan<strong>de</strong> affärstryek, äfvens<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong> talrika med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n i ären<strong>de</strong>t in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n offentliga pressen, likas<strong>om</strong> ock<br />
bekräftelse <strong>de</strong>ra erhålles vid besök i Londons berömdaste, företrä<strong>de</strong>svis för<br />
stor <strong>om</strong>sättning afscdda försäljningslokaler. Så t. ex. framhålles i en af <strong>de</strong>tta<br />
lands mest spridda tidningar, hurus<strong>om</strong> »klä<strong>de</strong>spersedlar, isynnerhet tyska kappor,<br />
s. k. 'English cloth', fruntimmersjackor, s. k. 'jerseys, morgonrockar,<br />
snörmakeriarbeten, ylleschalar, skodon, handskar <strong>och</strong> andra lä<strong>de</strong>rarbeten, merinos-<br />
<strong>och</strong> caschemirväfna<strong>de</strong>r, spetsar, pianos, papper, blyertspennor, s. k. nysilfvervaror,<br />
juvelerararbeten, vapen <strong>och</strong> finsmi<strong>de</strong>n, leksaker, kemikalier, tafvelramar,<br />
dörrar <strong>och</strong> fönster, glas <strong>och</strong> lergods, kirurgiska <strong>och</strong> optiska instrument<br />
m. fl. dylika artiklar, af hvilka tillförne förbruka<strong>de</strong>s nästan uteslutan<strong>de</strong> inhemsk<br />
tillverkning, hvilken ock med hänseen<strong>de</strong> till flertalet af <strong>de</strong>ssa tillvunnit sig erkännan<strong>de</strong><br />
nära nog öfver hela verl<strong>de</strong>n för förträfflighet <strong>och</strong> billighet, numera<br />
hota att ej blott i utlan<strong>de</strong>t utan äfven in<strong>om</strong> Storbritannien utträngas af utländska<br />
fabrikat». Sås<strong>om</strong> orsak härtill angifves i afseen<strong>de</strong> på flertalet af nämnda<br />
artiklar <strong>de</strong>ras billigare pris, härvid lemnan<strong>de</strong> ur räkningen varans beskaffenhet,<br />
s<strong>om</strong> förklaras vara jemförelsevis ännu mera un<strong>de</strong>rlägsen. »Tjugu procent billigare<br />
<strong>och</strong> femtio procent sämre» är sålunda ett yttran<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> synes temligen<br />
nära vara en tolk för allmänna <strong>om</strong>dömet. I åtskilliga fall har dock äfven af<br />
engelske fabrikanter erkänts, att <strong>de</strong>n utländska varan är fullgod med, ja öfverlägsen<br />
<strong>de</strong>n inhemska. Så t. ex. <strong>de</strong> simplare slagen af glas <strong>från</strong> Tyskland <strong>och</strong><br />
Sverige, billiga ur <strong>från</strong> Schweiz <strong>och</strong> Amerika, vissa slag af spik <strong>från</strong> Tyskland,<br />
af mo<strong>de</strong>artiklar <strong>från</strong> Frankrike m. m. dylikt. Stund<strong>om</strong> har priset befunnits<br />
lägre vid jemngod qvalitet, oftast ett smakfullare <strong>och</strong> prydligare utseen<strong>de</strong><br />
mera lockan<strong>de</strong> för köparen o. s. v.<br />
Fordran att dylika, verkligen företrä<strong>de</strong> förtjenan<strong>de</strong> tillverkningar skulle<br />
utestängas <strong>från</strong> <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n tor<strong>de</strong> näppeligen hafva blifvit framstäld.
223<br />
Deremot har högljudd klagan försports <strong>de</strong>röfver, att utländska un<strong>de</strong>rhaltiga<br />
efterhärniningar af engelska fabrikater äro försedda med sedan ål<strong>de</strong>r välkända<br />
engelska stämplar <strong>och</strong> åstadk<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> bå<strong>de</strong> direkt <strong>och</strong> indirekt förlust<br />
för <strong>de</strong>ssas egare, mot hvilkas samvetsgranna tillverkningar <strong>de</strong> väcka misstroen<strong>de</strong><br />
hos <strong>de</strong>n allmänhet, s<strong>om</strong> ej förm<strong>år</strong> skilja mellan sanning <strong>och</strong> sken förr än efter<br />
en mer eller mindre dyrköpt erfarenhet. Dylika efterhärmningar <strong>och</strong> äfren<br />
antagan<strong>de</strong>t af välkända engelska fabriksfirmors namn förek<strong>om</strong>ma mycket allmänt<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ej blott i utlan<strong>de</strong>t utan t. o. m. in<strong>om</strong> sjelfva Storbritannien. Så<br />
t. ex. sändas knifvar <strong>från</strong> Sheffield <strong>och</strong> yllevaror <strong>från</strong> R<strong>och</strong>dale, s<strong>om</strong> icke i<br />
ringaste män haft annan beröring med <strong>de</strong>ssa fabriksorter än att <strong>de</strong> bära en<br />
<strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> engelsk firmas namn. Yrkan<strong>de</strong> har ock med anledning häraf framstälts,<br />
att import af varor med engelska märken eller afsedda att in<strong>om</strong> England<br />
förses med sådana må förbjudas, <strong>och</strong> dylika varor <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> göras<br />
konfiskabla.<br />
Bland <strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> framhållits sås<strong>om</strong> möjliggöran<strong>de</strong> utländsk konkurrens<br />
bå<strong>de</strong> in<strong>om</strong> eget land <strong>och</strong> i utländska markna<strong>de</strong>r, finnas åtskilliga, s<strong>om</strong><br />
icke kunna af <strong>de</strong> engelske fabrikanterna afhjelpas. Hit höra främst högre arbetslöner<br />
med ända till 50 % kortare arbetstid. Dertill k<strong>om</strong>ma un<strong>de</strong>r senare<br />
<strong>år</strong>en <strong>de</strong> <strong>de</strong>n fria verksamheten h<strong>år</strong>dt inskränkan<strong>de</strong> band, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r benämningen<br />
»tra<strong>de</strong>sunions» bekanta yrkesföreningarna pålagt produktionen, <strong>och</strong> hvilka<br />
måhända innebära <strong>de</strong>n största faran för <strong>de</strong>n engelska fabriksindustriens framtida<br />
utveckling. Sås<strong>om</strong> lättare att råda bot på framhålles <strong>de</strong>remot: brist på<br />
dugliga, språkkunniga fasta eller rese<strong>om</strong>bud af engelsk nationalitet, hvilka i<br />
likhet med <strong>de</strong> tyske industriidkarnes ej blott noggrant på ort <strong>och</strong> ställe stu<strong>de</strong>ra<br />
befintliga behof, sedvanor <strong>och</strong> tycken utan ock skaffa sig en personalkänned<strong>om</strong>,<br />
gen<strong>om</strong> hvilken <strong>de</strong> sättas i tillfälle att utan allt för stor risk för sina hufvudmän<br />
— fabrikanterna — sälja största möjliga mängd varor på för afnämarne<br />
gynsamma betalningsvilkor: brist på tekniska insigter <strong>och</strong> utbildadt smaksinne<br />
hos så väl tillverkare <strong>och</strong> arbetare s<strong>om</strong> hos försäljare; för ensidigt vidhållan<strong>de</strong><br />
af arbetsmeto<strong>de</strong>r <strong>och</strong> benägenhet att vilja diktera lagar för <strong>de</strong>n utländske afnämarens<br />
smak m. m. d. Temligen allmänt synas äfven industriidkarne sjelfve<br />
erkänna <strong>de</strong>t befoga<strong>de</strong> i nu anförda anmärkningar, <strong>och</strong> åtgär<strong>de</strong>r till <strong>de</strong>ssa missförhållan<strong>de</strong>ns<br />
afhjelpan<strong>de</strong> utgöra så att säga frågor för dagen.<br />
Med hanseen<strong>de</strong> till jern vägsfrakterna, röran<strong>de</strong> hvilka i sanning abnorma<br />
förhållan<strong>de</strong>n offentliggjorts, tor<strong>de</strong> framställning <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras reglering gen<strong>om</strong> lag<br />
k<strong>om</strong>ma före redan inför nu församla<strong>de</strong> parlament. Sås<strong>om</strong> bekant är tillhöra<br />
samtliga engelska jernvägar enskilda bolag, <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n helgd, i hvilken egan<strong>de</strong>rätten<br />
här hålles, k<strong>om</strong>mer säkerligen fraktsatsernas ordnan<strong>de</strong> på lagstiftningsväg<br />
att möta stora sv<strong>år</strong>igheter. Huru välgrunda<strong>de</strong> <strong>de</strong> engelske industriidkarnes<br />
klag<strong>om</strong>ål äro i <strong>de</strong>nna fråga tor<strong>de</strong> lätteligen skönjas af nedan anförda exempel.<br />
Frakten <strong>från</strong> Birmingham till London för jernkramvaror är 23 sh. 6 d. per<br />
ton. I Tyskland utgör fraktsatsen för samma våglängd 11 sh. 4- d., i Belgien<br />
lo sh. 11 d., i Holland 11 sh. 3 d. Från Newcastle till Leeds erlägges för<br />
lefvan<strong>de</strong> engelsk boskap i hela vagnslaster 65 sh. per vagn, men för utländsk<br />
blott 41 sh. Amerikanskt kött kostar i frakt <strong>från</strong> Liverpool till London 25<br />
sh. per ton, men engelskt nätt opp dubbelt eller 50 sh. Från London till<br />
Harwich är frakten för kaffe 18 sh. 9 d. per ton men <strong>från</strong> London till Hamburg<br />
via Harwich blott 10 sh., följaktligen 8 sh. 9 d. mindre än <strong>om</strong> blott<br />
jernvägen begagnas. För jernträd är frakten <strong>från</strong> Birmingham till London<br />
28 sh. 4 d. per ton, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att samma vara kan sändas <strong>från</strong> Belgien till<br />
Birmingham via London för 16 sh. 8 d. per ton. Likaså är billigaste vägen<br />
för sändan<strong>de</strong> af gods <strong>från</strong> Glasgow till London •— öfver Paris! Orsaken till
224<br />
<strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n är naturligtvis att söka i jern vägsbolagens bemödan<strong>de</strong>n att<br />
konkurrera med sjöfrakterna, men resultatet häraf är mördan<strong>de</strong> för <strong>de</strong>n inhemska<br />
industrien <strong>och</strong> mähända bittrast för jordbrukaren.<br />
Skeppsfarten.<br />
Köran<strong>de</strong> in- <strong>och</strong> utklareringar i britiska hamnar, med hvad <strong>de</strong>rtill hörer,<br />
finnas ej ännu fullständiga uppgifter tillgängliga längre än t. o. m. <strong>år</strong> 1885.<br />
Ur <strong>de</strong>ssa tor<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> förtjena att här anföras sås<strong>om</strong> egan<strong>de</strong> allmännare<br />
intresse.<br />
Drägtigheten af i britiska hamnar med last <strong>och</strong> i barlast in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong><br />
britiska samt andra län<strong>de</strong>rs segel- <strong>och</strong> ångfartyg un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 10 <strong>år</strong>en 1876<br />
—1885 synes af följan<strong>de</strong> tabell:<br />
Britiska. Tons<br />
Andra<br />
län<strong>de</strong>rs. Tons<br />
Summa Tons<br />
År<br />
1876 33,441,979 17,342,923 50,784,902<br />
1877 34^765,907 16,765,170 51,531,077<br />
1878 35,291,483 16,303,596 51,595,079<br />
1879 - 37,433,991 15,281,459 52,715,450<br />
1880 41,348,984 17^387,079 58,736,063<br />
1881 - 41,543,159 16,406,286 57,949,545<br />
1882 43,670,361 17,820,894 61,491,255<br />
1883 47,039,079 17,922^674 64,961,753<br />
1884 46,671,701 17,600,821 64,272,522<br />
1885 46,389,055 17,892,587 64,281,642<br />
Uti <strong>de</strong> 17,892,587 tons, s<strong>om</strong> utgjor<strong>de</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs<br />
fartyg, hvilka un<strong>de</strong>r 1885 besökte britiska hamnar, <strong>de</strong>ltogo<br />
Tyskland med 4,007,422 tons<br />
Norge » 3,934,748 »<br />
Frankrike » 1,877,726 »<br />
Danmark » 1,487,310 »<br />
Holland » 1479,716 »<br />
Sverige » 1,408,350 »<br />
Spanien » 929,815 »<br />
Italien 723,749 »<br />
Belgien » 560,976 »<br />
Förenta Staterna » 520,353 »<br />
Byssland > 484,805 »<br />
Österrike 188,145 »<br />
Skeppsfarten un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s mellan <strong>de</strong> 6 förnämsta britiska<br />
hamnarna sålunda, att<br />
i London in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong>s 12,049,100 tons,<br />
» Liverpool 9,995,400 »<br />
» Cardiff » 6,949,300 »<br />
» Newcastle » 5,155,100<br />
» Hull » 2,995,400 »<br />
» Glasgow » 2,308,500 »
225<br />
Totalantalet af britiska segel- <strong>och</strong> ångfartyg — <strong>de</strong> britiska besittningar<br />
tillhöran<strong>de</strong> <strong>de</strong>ruti ej inbegripna — samt af <strong>de</strong>ra anstäld personal — befälbafvarne<br />
oberäkna<strong>de</strong>* — har varit:<br />
Bland besättningarna förefunnos un<strong>de</strong>r sist anförda àr 27,783 män af främman<strong>de</strong><br />
nationalitet. ** Totalantalet af samtliga hela britiska riket tillhöran<strong>de</strong> fartyg<br />
utgjor<strong>de</strong> vid 1885 <strong>år</strong>s utgång 38,335 med en drägtighet af 9,323,615 tons.<br />
Af <strong>de</strong> för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> tillgängliga statistiska data framst<strong>år</strong> åter, att —<br />
oberäknadt kustfarten — summan af med last inklarera<strong>de</strong> fartyg, britiska <strong>och</strong><br />
andra län<strong>de</strong>rs, uppgick till 24.083,229 tons,<br />
med last utklarera<strong>de</strong> till 29.107.040 »<br />
Denna skeppsrörelse för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s mellan olika nationers fartyg på nedan anförda<br />
sätt, hvarvid till jemförelse anföras motsvaran<strong>de</strong> siffror för 1S85 <strong>och</strong> 188-1:<br />
* Autalet examinera<strong>de</strong> fartygsbefälhafvare iu<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan uppgifves f. n. vara i rundt<br />
tal 22,000 samt af styrmän 34.000.<br />
** Enligt uppgift frän »Board of Tra<strong>de</strong>» befinner sig antalet af å brittska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan<br />
anstälda främlingar i jenm steirring. Det utgjor<strong>de</strong> sålunda un<strong>de</strong>r iireu 1851 — 18.~P3 blott t %<br />
af besättningarnas antal, men un<strong>de</strong>r 1882 —1884 ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna siffra stegrats till 13.s %. Att<br />
ojemförligt största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>ssa främlingar äro norrmän <strong>och</strong> svenskar tor<strong>de</strong> ej vara tvifvel<br />
un<strong>de</strong>rkastadt.
226<br />
Näppeligen tor<strong>de</strong> någon gren af affärslifvet un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> un<strong>de</strong>rgått<br />
större förändringar <strong>och</strong> haft att kämpa med större sv<strong>år</strong>igheter än skeppsfarten.<br />
Re<strong>de</strong>rirörelsen befinner sig f. n. i ett ytterligt betryck, men så väl <strong>de</strong>nna s<strong>om</strong><br />
skeppsbyggeriet anses numera ega all anledning att motse bättre ti<strong>de</strong>r. »De<br />
faktorer», yttras af en fackman, »s<strong>om</strong> i lika mån inverka på båda nämda industrigrenar,<br />
äro: l) befintligt fraktbehof, 2) <strong>de</strong>n inbör<strong>de</strong>s proportionen mellan<br />
segel- <strong>och</strong> ångfartyg, 3) <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning, till hvilken efterfrågan å nya fartyg<br />
motsvaras af tillgång å sådana, 4) konkurrens med andra län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 5) arbetsmarkna<strong>de</strong>ns<br />
tillfälliga ställning.»<br />
En väsentlig orsak till <strong>de</strong>t minska<strong>de</strong> behofvet af nya fartyg un<strong>de</strong>r några<br />
af <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en är otvifvelaktigt att söka i en allmän minskning af <strong>om</strong>sättningen<br />
in<strong>om</strong> verldsmarkna<strong>de</strong>n. Att beräkna <strong>de</strong>nna faktors <strong>om</strong>fattning <strong>och</strong> inflytan<strong>de</strong><br />
låter sig knappt göra, ty hithöran<strong>de</strong> statistiska data hänföra sig in<strong>om</strong><br />
nära nog alla län<strong>de</strong>r till <strong>de</strong> skeppa<strong>de</strong> varornas vär<strong>de</strong> <strong>och</strong> ej till <strong>de</strong>ras volym,<br />
med hänsyn till hvilken senare en tillökning i allmänhet tor<strong>de</strong> inträda i <strong>de</strong>n<br />
män ett prisfall eger rum. Hvad åter ang<strong>år</strong> konkurrensen med främman<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor, synes sådan icke hafva menligt inverkat på <strong>de</strong>n britiska skeppsfarten,<br />
ty proportionen af <strong>de</strong>tta lands <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning, s<strong>om</strong> fraktats med egna<br />
fartyg, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>oenniet 1874—1885 ökats <strong>från</strong> 66 till 72 %, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att liktidigt <strong>de</strong>rmed motsvaran<strong>de</strong> siffror visa en minskning<br />
samt en stegring<br />
för Förenta Staterna <strong>från</strong> 30 till 20,6 %,<br />
> Norge » 68,4 » 65,3 %,<br />
» Sverige » 40,5 » 36,1%<br />
> Italien » 26,8 » 26,3 %,<br />
för Tyskland <strong>från</strong> 39,4 » 41 %. ,<br />
Francrike » 33,2 » 34,3 %. ,<br />
Holland » 25,6 » 30 %.<br />
Och mer än sannolikt är, att en ej oväsentlig <strong>de</strong>l af nu anförda minskning<br />
ersatts gen<strong>om</strong> anlitan<strong>de</strong> af britiska kölar.
227<br />
Hvad åter ang<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningens <strong>om</strong>fång, har <strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r ifrågavaran<strong>de</strong><br />
tidrymd ensamt för nedan anförda stormakter ökats med ej mindre än<br />
44,000,000 tons, nemligen (1 = 1,000 tons) för<br />
Britiska riket <strong>från</strong> 46,276 till 64,281<br />
Tyskland » 10,742 » 16,891<br />
Frankrike » 16,243 » 25,951<br />
Italien » 7,580 » 10,445<br />
Ryssland » 8,158 » 10,793<br />
Förenta Staterna » 26,278 » 30,819<br />
Summa 115,277 159,180<br />
Tillökningen i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottornas fraktförmåga är <strong>de</strong>rjemte i verkligheten<br />
vida större än hvad siffrorna för <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> drägtigheten angifva, ty uti alltjemt<br />
stegrad progression ingå ångfartygen numera i <strong>de</strong>nna tillökning. Un<strong>de</strong>r<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>cennium har sålunda sist anförda slag af fartyg in<strong>om</strong> verl<strong>de</strong>ns<br />
förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sidkan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r vunnit en tillökning med ej mindre än 3,160,933<br />
tons, <strong>och</strong> efter beräkning att 1 ton ångfartyg eger lika fraktförmåga med 3<br />
tons segelfartyg, motsvarar sist anförda tillökning ej mindre än 9,482,799 tons<br />
segelfartyg — eller mer än hälften af samma län<strong>de</strong>rs samtliga tonnage af bå<strong>de</strong><br />
segel- <strong>och</strong> ångfartyg vid slutet af <strong>år</strong> 1885.<br />
Proportionen mellan segel- <strong>och</strong> ångfartyg företer in<strong>om</strong> olika län<strong>de</strong>r en<br />
väsentlig skiljaktighet, sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> tabell synes:<br />
Sås<strong>om</strong> häraf framst<strong>år</strong>, ega segelfartygen ännu dubbelt större drägtighet än<br />
ångfartygen. Huruvida <strong>de</strong>ssa senare fortfaran<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> varit<br />
fallet, k<strong>om</strong>ma att uttränga <strong>de</strong> förra eller erhålla en jemförelsevis större tillökning,<br />
synes visserligen vara sannolikt, ehuru, sås<strong>om</strong> här nedan visas, ieke så<br />
varit förhållan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>.
228<br />
I sammanhang med ofvan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> redogörelse för skeppsrörelsen anföres<br />
här nedan drägtigheten af <strong>de</strong> olika nationer tillhöran<strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> användts<br />
för varuförseln mellan Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.
229<br />
Skeppsbyggeri. Äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna Tigtiga gren af industriel verksamhet<br />
har sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> företett ett synnerligen ogynsamt resultat. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att sålunda<br />
summan af un<strong>de</strong>r 188 5 in<strong>om</strong> Storbritannien nybyggda fartygs tontal utgjor<strong>de</strong><br />
540,422 tons, eller mindre än hälften af hvad s<strong>om</strong> bygg<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
goda affärs<strong>år</strong>en 1882 <strong>och</strong> 1883, har <strong>de</strong>nna verksamhet un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ytterligare<br />
nedgått med 15,604 tons, eller till 426,818. De stora centra för <strong>de</strong>nna<br />
industri — Cly<strong>de</strong>-, Tyne- <strong>och</strong> Wearflo<strong>de</strong>rna — hafva samtliga haft känning<br />
häraf, <strong>och</strong> endast varfven i Hull, Southampton <strong>och</strong> Dun<strong>de</strong>e förete någon <strong>om</strong><br />
än obetydlig tillökning.<br />
Nu anförda siifror ange dock blott redan utförda arbeteD, ej sådana s<strong>om</strong><br />
äro påbörja<strong>de</strong> eller tillämna<strong>de</strong>. Vidk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssa senare tyda vissa tecken<br />
på en länge efterlängtad förbättring, så att grundad förhoppning finnes att<br />
<strong>år</strong>et 188 7 skall k<strong>om</strong>ma att lemna ett väsentligen gynsammare resultat än <strong>de</strong><br />
trenne närmast föregåen<strong>de</strong>.<br />
Ofvan anförda tontal af <strong>år</strong>ets fartygsnybyggna<strong>de</strong>r har för<strong>de</strong>lats mellan särskilda<br />
distrikt eller hamnar s<strong>om</strong> följer:<br />
Cly<strong>de</strong> . 126,32'.» tons<br />
Tyne 83.247 ><br />
Wear 61.399 »<br />
Belfast.. 26.048 »<br />
Tees. 20.476 »<br />
Mersey.. 20.302 >><br />
Barrow in Furness 18.228<br />
Southampton 17.066 »<br />
West Hartlepool ... ... 15.2'93 «<br />
Hull 11,367 »<br />
Dun<strong>de</strong>e 9. 5 18 »<br />
Leith 5.438 ><br />
Workington ... 3.740 »<br />
Maryport 3.200<br />
Grangemouth ... 2.627 »<br />
Aber<strong>de</strong>en.. 1.541<br />
Blyth ... 4S .<br />
Peterhead 45 »<br />
Summa -126,818 tons<br />
»Ett märkligt förhållan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> ifrågavarau<strong>de</strong> industri», yttras i en redogörelse<br />
röran<strong>de</strong> donsamma, »är <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r senaste ir i stark progression tilltagan<strong>de</strong><br />
byggan<strong>de</strong>t af lastdryga jern- <strong>och</strong> stålfartyg, vid hvilka segel använ<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> drifkraft i st. f. ånga. Ensamt Messrs Russel & C:o i Glasgow hafva<br />
sålunda byggt 17 dylika fartyg af en me<strong>de</strong>ldrägtighet af 1,755 tons. Detta är<br />
så mycket mer anmärkningsvärdt <strong>om</strong> man ihågk<strong>om</strong>mer att <strong>de</strong>n stora besparing<br />
i fartygs skötan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> liktidigt ernåtts, i förhållan<strong>de</strong> till fartygens tontal är<br />
vida större hos ångfartyg än hos segelfartyg. Att så är fallet inses bäst vid<br />
en jemförelse med ur 1854, då 146,522 man erfordra<strong>de</strong>s till navigering af<br />
nämda <strong>år</strong> befintliga 3,516,456 tons britiska segelfartyg — eller 4.17 man pr<br />
100 tons — <strong>och</strong> 15,894 man funno användan<strong>de</strong> vid skötseln af 212,637 tons<br />
britiska ångfartyg — eller 7.4 7 man pr 100 tons, medan trettio <strong>år</strong> <strong>de</strong>refter,<br />
un<strong>de</strong>r 1885, <strong>de</strong>n märkliga <strong>om</strong>gestaltning inträdt, s<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> uppställning<br />
synes:
230<br />
Ångfartyg Segelfartyg<br />
Fartygens tontal 3,889,600 3,319,563<br />
Besättningens antal 107,813 90,963<br />
d:o pr 100 ton 2.7 7 2.7 4,<br />
hvaraf framg<strong>år</strong>, att un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n behöflig besättning för ångfartygens navigering<br />
reducerats i<strong>från</strong> <strong>om</strong>kring 80 % pr 100 tons mera än hvad s<strong>om</strong> för samma<br />
tontal af segelfartyg erfordra<strong>de</strong>s till — nära nog lika siffror.»<br />
Un<strong>de</strong>r 1885 öfversteg för första gången sedan 10 <strong>år</strong> tontalet af in<strong>om</strong><br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland för inhemsk räkning byggda segelfartyg <strong>de</strong>t af ångfartygen,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att samtidigt tontalet af för utländsk räkning byggda segelfartyg<br />
var dubbelt större än <strong>de</strong>t för ångkraft afsedda. Detta är så mycket<br />
märkligare s<strong>om</strong>, oafsedt <strong>de</strong>t låga pris, till hvilket stålångare numera byggas<br />
— £ 6.10 à 7 pr ton i st. f. ännu för få <strong>år</strong> sedan £ 13 för jernångare —,<br />
<strong>de</strong>n britiska skeppsrörelsen är i besittning af åtskilliga egend<strong>om</strong>ligheter, hvilka<br />
synas betinga ett för<strong>de</strong>laktigare användan<strong>de</strong> af ångfartyg. Den behållning<br />
<strong>de</strong>nna industri lemnar, rör sig numera in<strong>om</strong> mycket trånga gränser, hvaraf<br />
följer, att <strong>de</strong>t är af synnerlig vigt att ernå <strong>de</strong>n största möjliga arbetsprodukt<br />
af ett gifvet kapitalutlägg. Då ett ångfartygs transportförmåga pr ton antages<br />
minst 3 gånger motsvara ett segelfartyg un<strong>de</strong>r samma tidrymd, bör <strong>de</strong>t förra<br />
följaktligen lemna en <strong>de</strong>remot svaran<strong>de</strong> afkastning. Arbetar man emellertid<br />
med ytterst ringa vinst — eller t. o. m. utan sådan —, medför ökan<strong>de</strong>t af<br />
ett fartygs produktionsförmåga föga för<strong>de</strong>l, <strong>och</strong> häri ligger en förklaringsgrund<br />
till ofvan påvisa<strong>de</strong> benägenhet att ersätta ångfartygen med segelfartyg, hvilka,<br />
<strong>om</strong> än lemnan<strong>de</strong> mindre arbetsprodukt, dock erfordra mindre un<strong>de</strong>rhållskostnad<br />
<strong>och</strong> medtaga för ett gifvet tontal ett betydligt mindre förlagskapital. Så länge<br />
<strong>de</strong>rföre ett ångfartyg fiuner full sysselsättning till någorlunda lönan<strong>de</strong> frakt,<br />
förefinnes föga sannolikhet att segelfartygen föredragas; men <strong>om</strong> båda slagen<br />
i lika mån utsättas för att ligga stilla utan sysselsättning — hvaraf talrika fall<br />
förek<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>r senaste båda <strong>år</strong> —, li<strong>de</strong>r segelfartyget <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r vida mindre<br />
försämring än ängfartyget, hvars maskin <strong>och</strong> pannor ej endast äro blottstälda<br />
för skada af rost m. m. d. utan ock un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n lätt blifva gammalmodiga <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> förlora i vär<strong>de</strong>. Det sistanförda har inträdt till stor <strong>om</strong>fattning<br />
un<strong>de</strong>r senaste ti<strong>de</strong>r. Det ansågs vara ett stort framåtskridan<strong>de</strong> då <strong>de</strong>t lycka<strong>de</strong>s<br />
Messrs John El<strong>de</strong>r & C:o att <strong>år</strong> 1854 reducera kolåtgången å en ångare<br />
<strong>från</strong> 4 1/2 ll. till <strong>om</strong>kring 3 1 /« l S> pr indicerad hästkraft <strong>och</strong> timme. Mellan<br />
2 865 <strong>och</strong> 1880 vans gen<strong>om</strong> begagnan<strong>de</strong>t af högre ångtryck en ytterligare besparing<br />
i kolåtgången af <strong>om</strong>kring 13 %. Gen<strong>om</strong> införan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong><br />
at' ett ångtryck <strong>om</strong> 150 till 180 ll. pr qvadrattum jemte ytterligare förbättringar<br />
i maskinernas konstruktion har en fullständig revolution af <strong>de</strong>n största<br />
vigt för ängfartygsegare egt rum, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> vilja följa med ti<strong>de</strong>n,<br />
tvingas att antingen slopa sina jemförelsevis nya fartyg eller oek förse <strong>de</strong>m<br />
med nya maskiner <strong>och</strong> pannor, hvilket på <strong>de</strong>t hela tor<strong>de</strong> medföra nära nog<br />
lika stor kostnad. Af nu anförda orsak anses 42 % af Storbritanniens ångbåtsflotta,<br />
hvars konstruktion försiggått före 1880, vara af jemförelsevis föga<br />
vär<strong>de</strong> annat än sås<strong>om</strong> kustångare <strong>och</strong> å tra<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r mycket billigt bränsle Ur<br />
lätt tillgängligt. Detta utöfvar naturligtvis ett högst väsentligt inflytan<strong>de</strong> med<br />
hänseen<strong>de</strong> till sä väl skeppsfartens s<strong>om</strong> skeppsbyggnadsindustriens framtid.<br />
Vilja vi <strong>de</strong>rför närmare söka utreda, i hvad mån <strong>de</strong>nna industri kan hafva<br />
att motse ett snart återupplifvan<strong>de</strong>, är <strong>de</strong>t, sås<strong>om</strong> nyss visats, icke nog med att<br />
taga i betraktan<strong>de</strong>, huruvida f. n. befintligt tonnage motsvarar <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns fordringar,<br />
utan <strong>de</strong>rvid måste äfven afseen<strong>de</strong> fästas vid <strong>de</strong>n till följd af förlisning
Häraf framst<strong>år</strong>, att un<strong>de</strong>r ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>cennium <strong>de</strong> 7 mest betydan<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottorna i Europa tillöka<strong>de</strong>s med 8,5 5 5,000 tons, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att 4,5 3 7.000<br />
tons afgingo gen<strong>om</strong> förlisningar <strong>och</strong> 2.586,000 tous till följd af andra orsaker,<br />
följaktligen motsvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 80 % af uybyggna<strong>de</strong>rna. Härutaf vill synas<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> till ersättning för afgangen in<strong>om</strong> nänida <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor erfordras <strong>år</strong>ligen<br />
<strong>om</strong>kring 700,000 tons nya fartyg. Och då un<strong>de</strong>r 1884—85 blott 500.000<br />
tons <strong>år</strong>ligen tillk<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland (<strong>de</strong> enda län<strong>de</strong>r i<br />
<strong>och</strong> andra orsaker inträffa<strong>de</strong> afgång, s<strong>om</strong> måste ersättas, <strong>och</strong> till att beräkna<br />
<strong>de</strong>nna förefinnes icke in<strong>om</strong> alla län<strong>de</strong>r tillgäng till erfor<strong>de</strong>rliga data. Nedanståen<strong>de</strong><br />
tabellariska uppställning lemnar dock ungefärlig ledning härvid:<br />
231
232<br />
Europa, <strong>de</strong>r skeppsbyggen numera bedrifves i större <strong>om</strong>fång), synes f. n. föga<br />
anledning förefinnas till att antaga en öfverproduktion in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna industri.<br />
Oaktadt <strong>de</strong> för skeppsrörelse ogynsamma ti<strong>de</strong>rna forvärlvas dock fortfaran<strong>de</strong><br />
till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena ej fa fartyg ifrän utlan<strong>de</strong>t. Un<strong>de</strong>r är <strong>1886</strong> hafva<br />
sålunda in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt 19 fartyg af en sammanlagd drägtighet af 14,06 4<br />
tons inköpts för norsk räkning för ett pris af £ 26,628, motsvaran<strong>de</strong> £<br />
1. 17. 10 pr ton; för svensk räkning åter 2 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,098<br />
tons för £ 1,19 5, eller £ 1. 1. 9 pr ton. Af <strong>de</strong> till Norge inköpta mätte<br />
1 öfver 1,5.00 tons <strong>och</strong> 6 öfver 1,000 tons hvar<strong>de</strong>ra.<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> kännetecknas med fä undantag gen<strong>om</strong> lägre noteringar än <strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong> gällan<strong>de</strong> samt utan synnerliga vexlingar i <strong>de</strong>samma.<br />
Det hopp, s<strong>om</strong> re<strong>de</strong>rierna, efter hvad tyckas kun<strong>de</strong> på goda grun<strong>de</strong>r <strong>och</strong> utan<br />
sangviniska beräkningar, länge ha<strong>de</strong> hyst <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, att frakterna nått sin lägsta<br />
ståndpunkt <strong>och</strong> bättre ti<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> motses, har följaktligen åter svikits. Ehuruväl<br />
man <strong>de</strong>tta oaktadt synes kunna antaga, att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fraktfart<br />
i allmänhet <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r någorlunda gynsamma förhållan<strong>de</strong>n lemnat ett resultat,<br />
s<strong>om</strong> icke tor<strong>de</strong> vara ogynsammare än hvad s<strong>om</strong> erhållits af annat i <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong><br />
industri nedlagdt kapital, måste <strong>de</strong>t å andra sidan medgifvas, att <strong>de</strong>tta öfverskott,<br />
<strong>de</strong>r sådant intjenats, föga motsvarat <strong>de</strong>n större risk, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> skeppsre<strong>de</strong>rirörelsen<br />
är oskiljaktig; <strong>och</strong> isynnerhet tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t fallit sig sv<strong>år</strong>t för någorlunda<br />
vär<strong>de</strong>fulla <strong>och</strong> till fullo försäkra<strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ltagit i <strong>de</strong>n helst för<br />
Norges <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta sä vigtiga trälast fraktfarten på Östersjön, att lemna ett<br />
någorlunda skäligt utbyte.<br />
Då <strong>de</strong>tta oaktadt förhoppning <strong>om</strong> en snar <strong>och</strong> väsentlig förbättring i fraktmarkna<strong>de</strong>n<br />
temligen allmänt gör sig gällan<strong>de</strong>, tor<strong>de</strong> sådan främst föranledas af<br />
ofvan anförda sedan tvenne <strong>år</strong> fortgåen<strong>de</strong> minskning i <strong>de</strong>n brifiska skeppsbyggnadsverksamheten<br />
i <strong>och</strong> ett glädjan<strong>de</strong> faktum är, <strong>de</strong>ls att frakterna på åtskilliga<br />
farvatten bibehållit sig lika med <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 eller t. o. m., ehuru<br />
undantagsvis, stält sig något högre, <strong>de</strong>ls ock att, hvad s<strong>om</strong> är af större bety<strong>de</strong>nhet,<br />
mot slutet af <strong>1886</strong> en väsentligen lifligare ton i markna<strong>de</strong>n gjort sig<br />
gällan<strong>de</strong> äfvens<strong>om</strong> något höjda noteringar in<strong>om</strong> flere af <strong>de</strong> farle<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> företrä<strong>de</strong>svis<br />
äro af vigt för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart. Antydan<strong>de</strong> en allmän<br />
förbättring in<strong>om</strong> fraktmarkna<strong>de</strong>n är ock, att, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t angifves, för närvaran<strong>de</strong><br />
vida mindre antal britiska fartyg ligga sysslolösa än vid samma tid un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> — i Tyneflo<strong>de</strong>n mindre än hälften —, <strong>och</strong> <strong>om</strong> än <strong>de</strong> af engelske<br />
skeppsredare gjorda försök att gen<strong>om</strong> sammanslutning <strong>och</strong> gemensamt uppträdan<strong>de</strong><br />
stegra eller åtminstone reglera frakterna i allmänhet anses hafva misslyckats,<br />
tor<strong>de</strong> dock ej kunna förnekas, att <strong>de</strong>raf åtskilligt gagn i afsedt syfte<br />
medförts. Ett liknan<strong>de</strong> samarbete mellan norske redare med hänseen<strong>de</strong> till<br />
utfrakterna bor<strong>de</strong> ock hafva utsigt att i någon mån medföra afsedd verkan.<br />
Angåen<strong>de</strong> skeppsfarten på <strong>de</strong> vigtigare farvattnen är att märka följan<strong>de</strong>:<br />
V<strong>år</strong>frakterna <strong>från</strong> Norge börja<strong>de</strong> med cirka 18 sh. för hyflad last <strong>och</strong><br />
7 sh. för is till London <strong>och</strong> stego blott obetydligt fram på s<strong>om</strong>maren <strong>och</strong><br />
hösten. De låga isfrakterna i förbin<strong>de</strong>lse mod <strong>de</strong>n starka konkurrensen mellan<br />
<strong>de</strong> norska isexportörerna inbör<strong>de</strong>s hafva dock haft <strong>de</strong>t goda med sig, att <strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>rlättat konkurrensen med konstgjord is; importen af norsk blockis har<br />
aldrig varit större än un<strong>de</strong>r sistförflutna <strong>år</strong>et.<br />
Östersjöfrakterna voro hela <strong>år</strong>et lägre än un<strong>de</strong>r 1885, men med någon<br />
förändring till <strong>de</strong>t bättre mot slutet <strong>de</strong>raf. Vedfrakterna till London öppna<strong>de</strong>
233<br />
med 3 2 sh. <strong>från</strong> nedre Botten <strong>och</strong> med 3 5 à 3 6 sh. frän öfre Botten, men<br />
sjönko snart till resp. 30 <strong>och</strong> 32 sh., pä hvilken låga ståndpunkt <strong>de</strong> bibehöllo<br />
sig tills <strong>de</strong> fram emot hösten åter höj<strong>de</strong> sig till v<strong>år</strong>noteringarnas nivå eller<br />
något <strong>de</strong>röfver. Plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r skeppa<strong>de</strong>s nästan uteslutan<strong>de</strong> med ångbåtar<br />
till frakter vexlan<strong>de</strong> mellan 20 <strong>och</strong> 25 sh. På hösten uppnåd<strong>de</strong>s dock emellanåt<br />
27 sh. 6 d. à 30 sh. <strong>och</strong> undantagsvis ända till 32 sh. 6 d.<br />
Frakterna <strong>från</strong> Canada, Hvita hajvet <strong>och</strong> Pitchpinehamnarna voro också<br />
gen<strong>om</strong>gåen<strong>de</strong> lägre än 1885. Flere norska segelfartyg skola efter sin första<br />
resa på Canada hafva lagts upp, då man fann <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt att segla på gjorda<br />
fraktanbud; <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> noteringarna <strong>från</strong> Pensacola <strong>och</strong> Mobile hafva varit minst<br />
lika oför<strong>de</strong>laktiga, men synes nu utsigt förefinnas till väsentlig förbättring.<br />
Petroleumfrakterna, s<strong>om</strong> begynte med 2 sh. 1 d. à 2 sh. 3 d. <strong>från</strong><br />
Newyork, utvisa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> hösten en någorlunda jemn stigning<br />
till ungefär 3 sh. Och synas utsigterna i <strong>de</strong>nna bransch rätt goda, hvilket<br />
är af särskild bety<strong>de</strong>lse för Norge, s<strong>om</strong> ju eger ett stort antal för petroleumtransport<br />
lämpa<strong>de</strong> fartyg. En ny trafik, s<strong>om</strong> synes skola få bety<strong>de</strong>lse för v<strong>år</strong>a<br />
fartyg, är transporten af petroleum <strong>från</strong> Batum, <strong>de</strong>ls i lådor <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls i »tanks»<br />
sär<strong>de</strong>les till Adriaterhafvets hamnar men äfven till Indien, Ostindien <strong>och</strong> Storbritannien.<br />
Korn- <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsfrakterna <strong>från</strong> Amerika voro ytterst låga men stego<br />
på hösten, <strong>och</strong> utsigterna för <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n synas jemförelsevis goda.<br />
Det beräknas att England, innan <strong>de</strong>n nya hveteskör<strong>de</strong>n kan k<strong>om</strong>ma i markna<strong>de</strong>n,<br />
skall behöfva en tillförsel af <strong>om</strong>kring 220,000 qv. pr vecka, hvilket<br />
till allra största <strong>de</strong>len måste hemtas <strong>från</strong> Förenta Staterna.<br />
Frakterna <strong>från</strong> Vestindien höllo sig hela <strong>år</strong>et igen<strong>om</strong> ungefär på samma<br />
låga ståndpunkt s<strong>om</strong> 188.5 eller något <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r, men <strong>de</strong>t synes nu vara lifligare<br />
efterfrågan på tonnage <strong>och</strong> ten<strong>de</strong>ns till uppåtgåen<strong>de</strong> frakter. Detsamma gäller<br />
också för frakterna <strong>från</strong> vestkusten af Amerika <strong>och</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> ost indiska sockerhamnarna.<br />
I sistnämda farvatten uppnåd<strong>de</strong> jernskeppen i allmänhet 2 sh. à<br />
2 sh. 6 d. högre frakt än träskepp.<br />
För transport af ris <strong>från</strong> Bortre Indien samt af hvete <strong>från</strong> Australien<br />
<strong>och</strong> Kalifornien vunno också jernskeppen mer <strong>och</strong> mer företrä<strong>de</strong>t, så att <strong>de</strong>t<br />
härigen<strong>om</strong> blir allt sv<strong>år</strong>are för v<strong>år</strong>a träskepp, äfven <strong>de</strong> högst klassificera<strong>de</strong>,<br />
att finna användan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>ssa farvatten, hvilket visa<strong>de</strong> sig isynnerhet un<strong>de</strong>r<br />
första half<strong>år</strong>et 1880, medan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft efterfrågan var något<br />
lifligare.<br />
Kolfrakterna ocb andra utfrakter <strong>från</strong> England hafva i <strong>de</strong>t hela taget<br />
hållit sig på ungefär samma låga nivå s<strong>om</strong> förra <strong>år</strong>et, eller nätt upp <strong>de</strong>t minimum,<br />
för hvilket <strong>de</strong>t är möjligt att segla. I vissa farvatten har dock någon<br />
förbättring inträdt, sås<strong>om</strong> med hänsyn till kolfrakterna på Vestindien <strong>och</strong> Brasilien,<br />
hvari v<strong>år</strong>a fartyg taga betydlig <strong>de</strong>l. Enskilda småfartyg uppgifvas hafva<br />
gjort rätt goda affärer med resor på Syd- <strong>och</strong> Vest-Afrika, men <strong>de</strong>ssa medföra<br />
åtskillig risk <strong>och</strong> ställa stora fordringar så väl till fartygens utrustning s<strong>om</strong><br />
skepparnes duglighet.<br />
Vid sidan af <strong>de</strong> olika i hemlan<strong>de</strong>t framk<strong>om</strong>na förslag, åsyftan<strong>de</strong> en förbättring<br />
af skeppsfartens afkastning, tillåta vi oss antyda möjligheten af att i<br />
större utsträckning, än hvad hittills varit fallet, använda hvarje särskildt fartyg<br />
till en bestämd tra<strong>de</strong> i stället för att söka öfver hela fraktmarkna<strong>de</strong>n <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> allt för mycket kasta sig i armarne på skeppsmäklare. Den erfarenhet<br />
<strong>och</strong> lokalkänned<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> skeppare <strong>och</strong> redare dyme<strong>de</strong>lst skulle förvärfva.<br />
antages i många fall kunna sätta <strong>de</strong>m i stånd att undgå onödiga mellanhän<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> införa betydliga besparingar.
234<br />
Fraktnoteringar na på <strong>de</strong> för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena vigtigaste farvatten uppgifvas<br />
hafva varit:<br />
Till London.<br />
Från Gefle<br />
" Sö<strong>de</strong>rhamn<br />
» Sundsvall<br />
» Skellefteå<br />
Trulastr pr standard.<br />
2 qv.<br />
d:o 3 qv.<br />
d:0 4 qv.<br />
Segelf. 23. 0—27. 6.<br />
Ångf. 20—25 sh.<br />
Segelf. 23. 9-26 sh.<br />
Ångf. 20—26 sh. 6 d.<br />
Segelf. 25 sh.<br />
Ångf. 25—32 sh. 6 d.<br />
Östersjöfrakterna.<br />
Fran Snndsvall<br />
» Hernösand<br />
» Skellefteå<br />
» Piteå<br />
Ved, pr famn.<br />
(Gen<strong>om</strong>snittsjvakicrna för hela uret voro pr standard.<br />
Från Soroka<br />
Onega<br />
Till Cardiff 25—30 sh.<br />
» Grimsby 22 sh. 6 d.—26 sh. 6 d.<br />
» Hnll 22 sh. 6 d.—27 sh. 6 d.<br />
Hvitahafsfrakterna.<br />
Trälast, pr standard.<br />
till<br />
London<br />
Grimsbv<br />
Hull<br />
2 qv. Segelf. 30—35 sh.<br />
d:o 3 qv. Segelf. 30—36 sh.<br />
d:o i qv. Segelf. 31—37 sh. 6 d.<br />
2 qv. 35—37 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 35—40 sh.<br />
Från Archangel till Bristol<br />
Liverpool<br />
2 qv. 37 sh. 6 d.—42 sh. 6 d.<br />
d:o " d:o 3 qv. 40—45 sh.<br />
d:o » London 2 qv. 35—38 sh. O d.<br />
d:n »
Pensacola<br />
Mobile<br />
235<br />
Frakterna <strong>från</strong> Britiska Nord-Am erika.<br />
Canada, New-Brunswick, S:t John.<br />
Från Quebec till London 1 qv. Segelfartyg 47 sh, 6 d.—50 sh,<br />
» d:o » d:o 2 qv. » 45—50 sh.<br />
» d:o » d:o 3 qv. » 42 sh. 0 d.—50 sh.<br />
» d:o » d:o 4 qv. " 42 sh. 6 d.—50 sh.<br />
Saguenay<br />
Millsriver<br />
C. K. 1 qv. » 42 sh. 6 d.—45 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 42 sh. 6 d.—45 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. « 42 sh. 6 d.— 43 sh. 9 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. » 42 sh. 6 d.—45 sh.<br />
Quebec » Bristolkanalen 1 qv. » 47 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 40 — 4 7 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. » 38 sh. 9 d.—42 sh. 6 d.<br />
d:0 » d:o 4 qv. » —<br />
Shediac<br />
S:t Johns<br />
Vestkusten 1 qv.<br />
d:0 » d:o 2 qv. » 40—45 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. .' 40—43 sh. 9 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. » 40—45 sh.<br />
Batharst<br />
Miraraichi<br />
Kiehibucto<br />
Vestkusten'<br />
<strong>och</strong> Irland<br />
1 qv. ). 46 sh. 3 d.—47 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 42 sh. 6 d.-47 sh. 6 d.<br />
dto » d:o 3 qv. » 45—47 sh. 6 d.<br />
Gen<strong>om</strong>snittsfrakterna för hela <strong>år</strong>et pr standard.<br />
Från Quebec till Cardiff 45 sh.<br />
» » » Grimsby 47 sh. 6 A.—50 sh.<br />
» »> » Liverpool 50 sh.<br />
» Miramichi » Cardiff 40 sh.<br />
» » » Grimsby 42 sh. 6 d.—45 sh.<br />
» Halifax » Cardiff" 40 sh.<br />
» » » Liverpool 39—40 sh.<br />
Sågad, pr standard.<br />
till U. K. 1 qv.<br />
d:o » d:o 2 qv.<br />
d:o d:o 3 qv.<br />
Pitchpine-frakterna.<br />
Segelf. 80—100 sh.<br />
.Vngf. 80 sh.<br />
Segelf. 75—90 sh.<br />
Ånaf. 80 sh.<br />
Segelf. 80—90 sh.<br />
Ångf. 100—110 sh.<br />
d:o » d.-o 4 qv. Segelf. SO—90 sb.<br />
Boboy till U. K. 1 qv. Segelf. 85—90 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv, >. 80—85 sh.<br />
d:o ' d:o 3 qv, » SO—85 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. » 80—90 sh.<br />
Apalachicola till U. K. 1 qv. S.-f. 100—105 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 90—100 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. » 85—90 sh.<br />
d:o i d:o 4 qv. » 85—90 sh.<br />
Pensacola<br />
Mobile<br />
Huggen pr load.<br />
till I". K. 1 qv. Segelf. 27—28 sh.<br />
d:o i' d:o 2 qv. » 27—28 «h.<br />
d:o » d:o 3 qv. " 24—27 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. » 27—28 sh.<br />
Doboy > d:o 1 qv. » 26—28 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 25—27 sh.<br />
d:o • d.o 3 qv. » 25—27 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. » 27—29 sh.<br />
Apalachicola till U. K. 1 qv. Segelf. 30 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 29 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. » 28 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. " 2S sh.
Mahogny, pr ton.<br />
Tabascokusten<br />
till U. K. 1 qv. Segelf. 50—60 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 45—55 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. » 45—55 sh.<br />
d:0 » d:o 4 qv. » 45—50 sh.<br />
Minatitlan<br />
S:t Anna<br />
236<br />
Mahogny- <strong>och</strong> Logwood-frakterna.<br />
Logwood, pr ton.<br />
Jamaica till U. K. 1 qv. Segelf. 25—26 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 24—25 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. » 24—25 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. « 24—26 sh.<br />
med tillägg af 2 sh. 6 d. för lastning i två hamnar,<br />
till U. K. 1 qv. Segelfartyg 47 sh. 6 d.—57 sh. 6 d.<br />
d:o > d:o 2 qv. » 42 sh. 6 d.—50 sh.<br />
d:o d:o 3 qv. • 42 sh. 6 d.—50 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. » 45—47 sh. 6 d.<br />
Från Baltimore<br />
»> Phila<strong>de</strong>lphia<br />
Spanmålsfraklerna <strong>från</strong> Nord-Amerika.<br />
till U. K. 1 qv.<br />
d:o > d:0 2 qv.<br />
d:0 » d:0 3 qv.<br />
d:0 » d:o 4 qv.<br />
Segelfartyg 3 sh. 6 d.—4 sh.<br />
Ångfartyg 3—3 sh. 3 d.<br />
Segelfartyg 3—3 sh. 3 d.<br />
Ångfartyg 3—3 sh. 6 d.<br />
Segelfartyg 3—3 sh. 3 d.<br />
Ångfartyg 2 sh. 9 d.—3 sh. 7'/. d.<br />
Segelfartyg 3—3 sh. 3 d.<br />
Ångfartyg 3—4 sh.<br />
Hafrefrakterna <strong>från</strong> Kronstadt, Reval <strong>och</strong> Riga<br />
Kronstadt<br />
Reval<br />
till London 1 qv. 1. 1'/„. —1. 4'/2.<br />
d:o » d:o 2 qv. 1. 3 — 1 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 1. 3—1. 4'/2.<br />
d:o » d:o 4 qv. 1. 4 1 /;—2 sh.<br />
Göteborg till London 1 qv. 11 d.<br />
d:o » d:o 2 qv. 10—11 d.<br />
d:o » d:0 3 qv. 10V2 d.<br />
d:o >• d:o 4 qv. 10 1 /,—11 d.<br />
Hufre, med ångfartyg, pr quarter.<br />
Hafrefrakterna <strong>från</strong> Sverige.<br />
Hafre, med ångfartyg, pr quarter.<br />
Svartahafs-frakterna.<br />
O<strong>de</strong>ssa till U. K. 1 qv. 11 — 16 sh. 3 d.<br />
d:o » d:o 2 qv. 10—17 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 16 sh. 3 d.—17 sh. C d.<br />
d:o » d:o 4 qv. 13 — 18 sh. 6 d.<br />
Ångbåtar, pr ton.<br />
Itiga till London 1 qv. 1 sh. I 1 /, d.<br />
d:o » d:o 2 qv. 1 sh. 3 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 1 sh. 3 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. 1 sh. 3 d.—1 sh. 6 d.<br />
Stockholm<br />
Vstad<br />
til] London 1 qv. 1 sh. 3 d.<br />
d:o > d:o 2 qv. 1 sh. I 1 /, d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 1 sh. 4'/2 d.<br />
d.-o » d:o 4 qv. 1. 3 — 1. 7 1 /,.<br />
Nicolajeff till U. K. 1 qv. 13. 9—16 sh. 9 d.<br />
d:o » d:o 2 qv. 12. 3—17 sh. 6 à.<br />
d:o » d:o 3 qv. 14—21 sh. 3 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. 17—18 sh. 9 d.
237<br />
Azoff till U. K. 1 qv. 17 sh. 3 d.—20 sh.<br />
d:o » d:o 2 qv. 13 ah. 3 d.—18 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 15—22 sh. 6 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. 17 sh. 6 d.—22 ah. 6 d.<br />
Petroleumsfrakterna.<br />
Segelfartyg, pr 42 galloas.<br />
New-York<br />
Phila<strong>de</strong>lphia<br />
till U. K. 1 qv. 2 ah. l'/s d.—2 sh. 6 d. med primage.<br />
d:o » d:o 2 qv. 2 sh. 3 d.—2 ah. 9 d.<br />
d:o » d.o 3 qv. 2 sh. i'/z d.—2 ah. 9 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. 2 sh. 4'/2 d.—3 ah.<br />
Harpix, pr tunna.<br />
Harpix- <strong>och</strong> terpentinfrakterna.<br />
Charleston<br />
Wilmington<br />
Savannah<br />
till U. K. 1 qv. 2 ah. 6 d.—3 sh. + 5 %.<br />
d:o » d:o 2 qv. 2 sh. 4'/2 d.—3 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. 2 sh. 9 d.—3 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. 2 sh. 6 d.—3 sh.<br />
Charleston till Liverpool 1 qv.<br />
B<strong>om</strong>ullsfrakterna.<br />
Pr ll.<br />
Terpentin, pr tunna.<br />
1 qv. 3 sh. 9 d.—4 ah. 9 d. + 5 %.<br />
2 qv. 3 ah. 3 d.—4 ah. 3d. »<br />
3 qv. 3. 107,-4 sh. 3 d.<br />
4 qv. 3 sh. 9 d.—4 sh. 9 d. »<br />
Segelfartyg '/„—"/„ d. + 5 %.<br />
Ångfartyg '/„—7„ d. »<br />
d:o » d:o 2 qv. Segelfartyg 9 /12- d.<br />
d:o » d:o 3 qv.<br />
d:o » d:o 4 qv.<br />
Ångfartyg "/..—V,, d.<br />
Segelfartyg /,. d.<br />
Ångfartyg 2/16. d-<br />
Segelfartyg 9/32—5/16 d.<br />
Ångfartyg "/,.- 3 /, d.<br />
Galveston<br />
Savannah<br />
till Liverpool, 1 qv. Ångfartyg 3/32—23/64 d. + 5 %.<br />
d:o » d:o 2 qv. » 7,.—"/,« d.<br />
d:o » d:o 3 qv. • Vi.—"/,. «•<br />
d-.o » d:o 4 qv. » 7i. —"/« d-<br />
Jamaica till U. K. 1 qv. 25 ah.<br />
d:o » d:o 2 qv. 24 sh.<br />
d:o » d:o 3 qv. 24—25 sh.<br />
d:o » d:o 4 qv. 24—26 sh.<br />
Vestindien.<br />
Socker, pr ton.<br />
Hayti till U. K. 1 qv. 34 sh. 9 d.—36 sh. 9 d.<br />
d:o » d:o 2 qv. 34 ah. 3 d.—36 ah. 9 d.<br />
d:o » d:o 3 qv. 31 sh. 3 d.—33 sh. 3 d.<br />
d:o » d:o 4 qv. 31 sh. 3 d.—35 ah.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 17
Ostindisk»<br />
rishamnar<br />
till U. K. 1 qv.<br />
d:0 » d:o 2 qv.<br />
d:o » d:o 3 qv.<br />
d:o » d:o i qv.<br />
Java till U. K. 1 qv.<br />
d:o » d:o 2 qv.<br />
d:o » d:o 3 qv.<br />
d-.o » d:o i qv.<br />
238<br />
Risfrakterna.<br />
Segelfartyg 30 sh.<br />
Ångfartyg 30—37 sh. 6 d.<br />
Segelfartyg 27 sh. 6 d.—30 sh.<br />
Ångfartyg 30—35 sh.<br />
Segelfartyg 25—30 sh.<br />
Ångfartyg 30—32 sh. 6 d.<br />
Segelfartyg 26 sh. 3 d.—33 sh. 9 d.<br />
Ångfartyg 32 sh. 6 d.—37 sh. 6 d.<br />
Javafrakterna.<br />
Socker, pr ton.<br />
Segelfartyg 25—32 sh. 6 d.<br />
Ångfartyg 30—32 sh. 6 d.<br />
Segelfartyg 25—30 sh,<br />
Ångfartyg 32 sh. 6 d.—37 sh. 6 d.<br />
Segelfartyg 25—35 sh.<br />
Ångfartyg 30—40 sh.<br />
Segelfartyg 25—35 sh.<br />
Ångfartyg 35—37 sh. 6 d.<br />
Kolfrakterna.<br />
Med hänsyn till <strong>de</strong>ssa hänvisas till vidfoga<strong>de</strong> tabeller.<br />
pr ton.
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff.<br />
Ångfartyg <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
239
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff.<br />
Segelfartyg <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
240
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff.<br />
Segelfartyg <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
241
Kolfrakter <strong>från</strong> Newcastle.<br />
Segelfartyg.<br />
242
Kolfrakter <strong>från</strong> Newcastle.<br />
Ångfartyg.<br />
243
244<br />
Sjöförsäkringar hafva till följd af inskränkt affärsverksamhet <strong>och</strong> skarp<br />
konkurrens un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> tecknats till ännu lägre premier än <strong>de</strong> redan<br />
förut mycket låga un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, ja, i åtskilliga riktningar lägre<br />
än någonsin tillförne. Resultatet häraf k<strong>om</strong>mer framti<strong>de</strong>n att visa, men med<br />
en nedsättning i premien af <strong>från</strong> 5 % till 25 % måste äfven med <strong>de</strong> gynsammaste<br />
vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n p<strong>år</strong>äkna<strong>de</strong> vinsten blifva ytterst begränsad.<br />
För försäkringstagarne hafva emellertid <strong>de</strong>ssa låga premier medfört en väl behöflig<br />
lindring, <strong>och</strong> hvarje grund saknas att någon väsentligare stegring <strong>de</strong>ri<br />
är att motse un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Anordningar till <strong>sjöfart</strong>ens befrämjan<strong>de</strong>.<br />
Bland sådana, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et nått sin fullbordan, hafva, så vidt till generalkonsulatets<br />
kunskap k<strong>om</strong>mit, följan<strong>de</strong> varit <strong>de</strong> anmärkningsvärdaste:<br />
vTilbury Deep- Water Docks'» i London öppna<strong>de</strong>s till begagnan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 17<br />
sistlidne april, <strong>och</strong> anses <strong>de</strong>samma k<strong>om</strong>ma att utöfva ett hardt när oberäkneligt<br />
inflytan<strong>de</strong> på härvaran<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>srörelse. Detta storarta<strong>de</strong> företag, s<strong>om</strong><br />
utförts för »East and West India Dock C<strong>om</strong>pany», har medfört en kostnad af<br />
<strong>om</strong>kring £ 3,000,000 <strong>och</strong> erfordrat en tid af 4 <strong>år</strong> med en arbetsstyrka af i<br />
me<strong>de</strong>ltal 4,500 man. Främsta ändamålet med <strong>de</strong>ssa 30 eng. mil nedanför London<br />
Bridge vid Thames-flo<strong>de</strong>n anlagda dockor är att med en ofantlig besparing<br />
af tid <strong>och</strong> kostna<strong>de</strong>r möjliggöra för äfven <strong>de</strong> f. n. mest djupgåen<strong>de</strong> fartyg att<br />
oberoen<strong>de</strong> af tidvattnet kunna nå en beqväm <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> jernväg med London<br />
förenad lossnings- <strong>och</strong> lastningsplats. För en större ångare beräknas <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
ernådd besparing motsvara en tid af 6 till 12 timmar <strong>och</strong> minskad kostnad i<br />
lots- <strong>och</strong> bogserafgifter af ända till S. 60, oberäknadt <strong>de</strong>n risk för sammaneller<br />
grundstötning, s<strong>om</strong> liktidigt undvikes. Dessa dockor utgöras af en tidvattenbassäng<br />
jemte hufvud- <strong>och</strong> sidodockor. Den först anförda har en vattenyta<br />
af 19 acres med vid lågvatten ett djup af 26 fot samt med lastnings- <strong>och</strong><br />
lossningskajer af 1,500 fots längd oberäknadt kolningsplats. För lossning <strong>och</strong><br />
lastning finnas 61 hydrauliska flyttbara kranar af 55 fots höjd, hvar<strong>de</strong>ra med<br />
en bärkraft af 30 Cwts, hvilka arbeta med <strong>de</strong>n hastighet, att, då <strong>de</strong>n första<br />
kranen försöktes vid lossning af ett med ull lastadt fartyg, <strong>de</strong>n på 47 minuter<br />
ur fartyget lyfte 81 bördor, hvar<strong>de</strong>ra <strong>om</strong> 4 balar. Alla hittills kända mekaniska<br />
hjelpme<strong>de</strong>l för en snabb <strong>och</strong> säker lossning <strong>och</strong> lastning hafva sålunda<br />
här funnit tillämpning. För lyftan<strong>de</strong>t af mycket tunga föremål, af intill 50<br />
tons, finnes en flytan<strong>de</strong> ångkran af 110 fots längd <strong>och</strong> 44 fots bredd samt 9 fot<br />
djupgåen<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>lst hvilken äfven master af öfver 100 fots längd kunna insättas<br />
i fartyg af 50 fots bredd. Den sluss, gen<strong>om</strong> hvilken tidvattenbassängen<br />
förenas med hufvuddockan är 80 fot bred <strong>och</strong> 700 fot lång. Ytterligare finnas<br />
4 stora torrdockor af <strong>från</strong> 27 till 32 fots djup i <strong>och</strong> för reparationer<br />
m. m. dylikt. Ur <strong>de</strong> tvenne större af <strong>de</strong>ssa dockor utpumpas 12 mill, gallons<br />
vatten på en timmes tid. Hufvuddockan är 1,800 fot lång med 600 fots<br />
bredd, <strong>och</strong> hvar<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong> tre sidodockorna 1,600 fot långa med 250 till 300<br />
fots bredd samt 38 fots djup. Kajerna i <strong>de</strong>ssa dockor ega en längd af 13,000<br />
fot, <strong>och</strong> 22 skjul, hvart<strong>de</strong>ra <strong>om</strong> 300 fots längd med 120 fots bredd, äro å<br />
<strong>de</strong>m uppförda. Me<strong>de</strong>lst jernvägsförbin<strong>de</strong>lse nås <strong>de</strong>n midt i City belägna Fenchurchstreet-stationen<br />
på 35 minuter.<br />
De ångare, hvilka förmedla persontrafiken mellan Göteborg <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna stad,<br />
begagna sig vanligen af Tilbury Docks för landsättning af passagerare, till stor<br />
tidsvinst <strong>och</strong> agremang för <strong>de</strong>ssa.
245<br />
Dockutrymmet i Cardiff k<strong>om</strong>mer att un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> ytterligare förökas<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nya »Roath Dock», s<strong>om</strong> nu är nära sin fullbordan. Denna<br />
docka har ett utrymme af 33 acres, ett djup af 36 fot vid högt <strong>och</strong> 26 fot<br />
vid lågt vatten <strong>och</strong> en ingångssluss af 600 fots längd, varan<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s en af<br />
<strong>de</strong> bästa i England. Koltipparne gå på skenor, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t blir möjligt<br />
att samtidigt begagna två eller tre för samma fartyg <strong>och</strong> dyme<strong>de</strong>lst uppnå en<br />
ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntlig snabbhet i lastningen. Den i närheten af Cardiff un<strong>de</strong>r byggnad<br />
varan<strong>de</strong> »Barry Dock», s<strong>om</strong> blifver ännu större än <strong>de</strong>n förstnämnda, väntas icke<br />
blifva färdig förr än efter två <strong>år</strong>s tid.<br />
Med <strong>de</strong>nna tillökning k<strong>om</strong>mer för framti<strong>de</strong>n beqvämt utrymme för fartygen<br />
att finnas <strong>och</strong> afhjelpes hittills öfverklagad trängsel.<br />
Markisen af Bute, s<strong>om</strong> tillförne var ensam egare af Cardiffs dockor,<br />
bar sedan <strong>de</strong>n 1 januari i <strong>år</strong> öfverlemnat <strong>de</strong>ssa till ett aktiebolag, »The Bute<br />
Docks C<strong>om</strong>pany», hvilken förändring antages k<strong>om</strong>ma att för<strong>de</strong>laktigt inverka<br />
på sta<strong>de</strong>ns ytterligare utveckling.<br />
Jernvägar.<br />
De britiska jernvägarne eg<strong>de</strong> vid slutet af <strong>år</strong> 1885 — hithöran<strong>de</strong> redogörelse<br />
för sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har ännu icke offentliggjorts — en längd af 19,169<br />
eng. mil, hvaraf 13,612 mil in<strong>om</strong> England, 2,982 in<strong>om</strong> Skotland <strong>och</strong> 2,575<br />
in<strong>om</strong> Irland. Af nedanståen<strong>de</strong> tabell synes huru <strong>de</strong>ssa vigtiga k<strong>om</strong>munikationsme<strong>de</strong>l<br />
un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> utvecklat sig, <strong>de</strong>n kostnad <strong>de</strong>ras anläggning<br />
medfört, personaltrafikens <strong>om</strong>fattning samt <strong>de</strong>n afkastning sä väl <strong>de</strong>nna s<strong>om</strong><br />
godstrafiken lemnat.<br />
För<strong>de</strong>las <strong>de</strong>t kapital, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sist anförda <strong>år</strong> nedlagts i jernvägsbyggna<strong>de</strong>r,<br />
mellan milantalet nybyggda jernvägar, uppk<strong>om</strong>mer en kostnad af £ 47,100<br />
per mil, eller £ 44,000 <strong>om</strong> endast hänsyn tages till England <strong>och</strong> Wales. För<strong>de</strong>las<br />
<strong>de</strong>remot <strong>de</strong>t totalbelopp, byggan<strong>de</strong>t af jernvägarne i England <strong>och</strong> Wales<br />
medtagit intill slutet af 1885, mellan summan af mil färdig jernväg, visar<br />
<strong>de</strong>nna en kostnad af £ 50,000 per mil, hvadan följaktligen senaste <strong>år</strong>s nybyggna<strong>de</strong>r<br />
synas hafva blifvit något billigare än <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong>. Bidragan<strong>de</strong> härtill<br />
har utan tvifvel varit, att un<strong>de</strong>rhållsförbättringar <strong>och</strong> utvidgaingar å redan befintliga<br />
jernvägar inskränkts till <strong>de</strong>t minsta möjliga, — arbeten hvilka hittills
246<br />
oftast medtagit ett fullt lika stort belopp s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t till nybyggna<strong>de</strong>r. Dessa<br />
inskränkningar hafva likfullt ieke förmått uppväga <strong>de</strong>n minskning, s<strong>om</strong> trafikink<strong>om</strong>sterna<br />
lidit, <strong>och</strong> oaktadt driftskostna<strong>de</strong>n endast utgjort 53 % af brutto<br />
af kastningen, bar nettoink<strong>om</strong>sten af <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>ssa jernvägar nedlagda kapital i<br />
me<strong>de</strong>ltal nedgått till 4,02 %, — <strong>de</strong>n lägsta behållning <strong>de</strong>ra sedan 1867, då<br />
<strong>de</strong>nsamma representera<strong>de</strong> blott 3,91 %.<br />
Nu anförda resultat framställer sig så mycket oför<strong>de</strong>laktigare <strong>om</strong> man<br />
tager i betraktan<strong>de</strong>, att antalet frakta<strong>de</strong> passagerare ökats med <strong>om</strong>kring 2'/3<br />
millioner samt qvantiteten af mineralier med öfver 160,000 tons, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att minskningen af godstrafiken i <strong>de</strong>ss helhet endast utgjort något öfver 2<br />
millioner tons. Orsaken, s<strong>om</strong> väl hufvudsakligen är att söka i nedsatta frakter,<br />
synes <strong>de</strong>rjemte i ej oväsentlig mån bero <strong>de</strong>raf, att hvarje tågs me<strong>de</strong>lvigt minskats,<br />
d. v. s. <strong>de</strong>ss fraktförmåga i allt mindre grad tillgodogjorts. Detta framst<strong>år</strong><br />
<strong>om</strong> man jemför <strong>de</strong> siffror, s<strong>om</strong> angifva antalet tillryggalagda banmil med<br />
fraktqvantiteten <strong>och</strong> intjcnad fraktförtjenst un<strong>de</strong>r olika <strong>år</strong>. Dervid visar sig,<br />
att då t. ex. 1874 me<strong>de</strong>lintägten per banmil utgjor<strong>de</strong> 5 sh. 8 d., ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
1879 fallit till 5 sh. 3 d. <strong>och</strong> 1885 ytterligare till 4 sh. 10 d. — <strong>de</strong>n lägsta<br />
ink<strong>om</strong>st per banmil, s<strong>om</strong> hittills förek<strong>om</strong>mit här i lan<strong>de</strong>t. Härtill tor<strong>de</strong> nog<br />
främst <strong>de</strong>n ifriga konkurrensen mellan <strong>de</strong> större jernvägsbolagen bidragit, hvilken<br />
föranledt <strong>de</strong>m att öka tågens antal utöfver fraktbeloppet, hvarigen<strong>om</strong> godstågen<br />
gått med knapp half last, visserligen till beqvämlighet för trafikanterna,<br />
men ingalunda till vare sig jernvägsbolagens eller trafikens sanna för<strong>de</strong>l; ty<br />
uppenbart är, att <strong>om</strong> hvarje tåg vore fullastadt (i st. f. nu till en tredje<strong>de</strong>l<br />
eller hälften af <strong>de</strong>ss bärighet), k<strong>om</strong>me driftkostna<strong>de</strong>n att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> väsentligen<br />
minskas <strong>och</strong> i förhållan<strong>de</strong> <strong>de</strong>rtill så väl aktieegarnes nettobehållning s<strong>om</strong> möjligheten<br />
till fraktnedsättningar ökas. Nu anförda misshushållning förtydligas<br />
bäst <strong>de</strong>raf, att t. ex. un<strong>de</strong>r 1885 antalet banmil öka<strong>de</strong>s med 2,061,000 utan<br />
att trafiken i någon mån företed<strong>de</strong> behof <strong>de</strong>raf, äfvens<strong>om</strong> att blott 4,7 personer<br />
forsla<strong>de</strong>s per passageraretågmil.<br />
Sp<strong>år</strong>vägar. Den 30 sistlidne juni funnos in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland<br />
865 mil sp<strong>år</strong>vägar anlagda med en kostnad af £ 12,389,504. Un<strong>de</strong>r senaste<br />
räkenskaps<strong>år</strong> ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>ra färdats 384,157,524 passagerare <strong>och</strong> en nettobehållning<br />
erhållits af £ 608,782.<br />
Post- <strong>och</strong> telegraf. Det för <strong>de</strong>tta likas<strong>om</strong> alla <strong>de</strong>n engelska statens embetsverk<br />
faststälda räkenskaps<strong>år</strong> utg<strong>år</strong> med <strong>de</strong>n 31 mars. Vid nämn<strong>de</strong> dag af<br />
<strong>1886</strong> förefunnos in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland 16,805 postkontor, samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
17,475 postlådor, med en tjenstepersonal af öfver 100,000 personer.<br />
Antalet un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> bref uppgick till 1,403,547,900, utvisan<strong>de</strong><br />
en tillökning af 3,2 % mot närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> motsvaran<strong>de</strong> 38,6 bref<br />
för hvarje invånare. Af postkort ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s 171,290,000 med en tillökning<br />
af 6,9 %\ af bokpaket 342,000,000 af tidningar 148,000,000, samt af andra<br />
paket 23,000,000 eller sammanlagdt 2,091,183,822 olika postsändningar, med<br />
en tillökning af 4,2 % <strong>och</strong> motsvaran<strong>de</strong> 57,5 på hvarje invånare. Af nämnda<br />
antal k<strong>om</strong>ma 84 % på England, 9,6 % på Skottland, men blott 6,4 % på Irland.<br />
Ej mindre än 12,824,067 postförsän<strong>de</strong>lser returnera<strong>de</strong>s eller voro obestälbara<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af en eller annan orsak, <strong>och</strong> af <strong>de</strong>ssa innehöllo 1,620 bref<br />
ett sammanlagdt belopp af £ 3,733 17 sh. 5 d.<br />
Nyss anförda tillfredsställan<strong>de</strong> resultat tillskrifves väsentligen inrättan<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 371 nya postkontor <strong>och</strong> anbringan<strong>de</strong>t af <strong>om</strong>kring 800 nya breflådor,<br />
utsträckning af ti<strong>de</strong>n för till landsorten adressera<strong>de</strong> brefs mottagning i<br />
London samt nedsättning i portot för så väl bref- s<strong>om</strong> korsbands- <strong>och</strong> paketför-
247<br />
sän<strong>de</strong>lser. Postverkets sparbanksrörelse har likale<strong>de</strong>s vunnit en betydlig utveckling,<br />
<strong>och</strong> uppgick beloppet af insatta me<strong>de</strong>l vid sistlidna <strong>år</strong>s slut till<br />
£ 50,882,382, utvisan<strong>de</strong> en tillökning un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af £ 3,188,215. Af<strong>de</strong>lningen<br />
för lifförsäkring <strong>och</strong> lifräntor visar mindre tillökning, måhända med anledning<br />
af vidtagen förhöjning af premier. Summan af gen<strong>om</strong> postverket förmedla<strong>de</strong><br />
penningesändningar utgjor<strong>de</strong> 11,318,380 stycken för £ 24,832,421, utvisan<strong>de</strong><br />
en ej obetydlig nedgång, s<strong>om</strong> dock mer än ersatts af postanvisningar<br />
— »postal or<strong>de</strong>rs», — af hvilka utgåfvos un<strong>de</strong>r<br />
1881—82 4,462,920 st. å £ 2,006,918<br />
1884 — 85 18,831,164 » å £ 7,885,347<br />
1885 — 86 25,790,316 » å£ 10,788,946<br />
Den vigtigaste åtgär<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta embetsverk har dock varit<br />
<strong>de</strong>t inländska telegrafportots nedsättning med nära 50 % <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n I<br />
Okt. 1885. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t första half<strong>år</strong>et med <strong>de</strong>n nedsatta taxan steg telegrammens<br />
antal <strong>från</strong> 11,314,423 un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> half<strong>år</strong> till 16,787,540,<br />
hvaremot afgifterna föllo <strong>från</strong> £ 604,436 till £ 564.203. En alltjemt fortgåen<strong>de</strong><br />
stegring i telegrammens antal <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf härledd afgift har dock se<strong>de</strong>rmera<br />
egt rum, bekräftan<strong>de</strong> <strong>de</strong>t faktum, att låga portosatser framkalla ökad<br />
korrespon<strong>de</strong>ns. Det största antal ord, s<strong>om</strong> hittills un<strong>de</strong>r 24 timmar telegraferats<br />
<strong>från</strong> London, har varit 860,000, men <strong>de</strong>n 8 sistlidne april-—<strong>de</strong>n dag dä<br />
billen röran<strong>de</strong> Irlands styrelse framla<strong>de</strong>s inför parlamentet, steg <strong>de</strong>tta antal till<br />
1 /t million ord. Antalet af un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> befintliga telegrafstationer utgjor<strong>de</strong><br />
6,621. Bruttoink<strong>om</strong>sten af post- <strong>och</strong> telegrafverket uppgick till £ 10,278,865<br />
med en nettobehållning af £ 2,708,882. Ytterligare nedsättningar i portot till<br />
<strong>de</strong> britiska transatlantiska kolonierna utgör f. n. föremål för talrika yrkan<strong>de</strong>n<br />
in<strong>om</strong> pressen <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> sannolikt blifva en följd af <strong>de</strong>n kongress mellan nämnda<br />
koloniers <strong>om</strong>bud, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nu instundan<strong>de</strong> v<strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer att här samlas.<br />
Patenter. Senast offentliggjorda redogörelse för patentbyrån är för <strong>år</strong>et<br />
1885. Antalet un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> ink<strong>om</strong>na patentansökningar uppgick till 16,101<br />
eller ungefärligen lika med <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Af nyss anförda<br />
antal ingåfvos 77 % <strong>från</strong> personer boen<strong>de</strong> in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland, 23 %<br />
åter <strong>från</strong> utländingar. Gen<strong>om</strong> <strong>om</strong>bud inlemna<strong>de</strong>s 11,695 ansökningar eller<br />
73 %, samt 27 % af uppfinnare personligen. Patentbyråns bibliotek besöktes<br />
af 44,176 personer. Varumärken inregistrera<strong>de</strong>s till ett antal af 20.388 —<br />
oberäknadt 337 serier af dylika märken — för 8,026 sökan<strong>de</strong>, lemnan<strong>de</strong> byrån<br />
en ink<strong>om</strong>st af £ 7,032.<br />
Åkerbruk.<br />
Enligt senast offentliggjorda åkerbruksstatistik — af september <strong>1886</strong> —<br />
eger Storbritannien <strong>och</strong> Irland en totalareal af 77,799,793 acres, hvaraf tillk<strong>om</strong>ma<br />
Storbritannien 5 6,786,199<br />
Irland 20,819,947<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> <strong>från</strong> nära nog alla andra europeiska län<strong>de</strong>r så<br />
väsentligen skiljaktiga förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> råda in<strong>om</strong> Irland, har jag ansett mig<br />
böra i <strong>de</strong>nna redogörelse för lan<strong>de</strong>ts åkerbruk uteslutan<strong>de</strong> fästa afseen<strong>de</strong> vid<br />
Storbritannien — England, Wales <strong>och</strong> Skotland. Af ofvan anförda statistik<br />
inhemtas, att <strong>de</strong>ss till odling af skördar af alla slag samt rent tra<strong>de</strong> använda<br />
areal un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> utgjort 32,591,000 acres, utvisan<strong>de</strong> en tillökning mot närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> af <strong>om</strong>kring 47,000 acres, hufvudsakligen nyuppbrutet hed-
248<br />
land <strong>och</strong> naturlig betesmark. Denna tillökning har nästan uteslutan<strong>de</strong> användts<br />
till odling af gräs. Arealen af med hvete besådd åker — 2,285,905 acres —<br />
har <strong>de</strong>remot minskats ined ej mindre än 192,000 acres, eller 7,8 % vid en<br />
jemförelse med 1885, hvaremot <strong>de</strong>n hafrebäran<strong>de</strong> ökats med 141,000 acres<br />
eller till 3,081,500 acres; hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t märkliga förhållan<strong>de</strong> inträdt, att<br />
hvetet, s<strong>om</strong> hittills varit lan<strong>de</strong>ts vigtigaste sädc, måst lemna främsta platsen i<br />
<strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> åt hafre, hvars totalskörd icke endast representerar ett större<br />
penningevär<strong>de</strong>, utan ock visat sig vara vida säkrare isynnerhet å jord af<br />
mindre god beskaffenhet, erfordra mindre arbetskostnad samt lemna ett för beredning<br />
af »ensilage» vär<strong>de</strong>fullare strå. Totalarealen af sä<strong>de</strong>sbäran<strong>de</strong> jord utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> 8,260,100 acres, eller 10,2 % mindre än un<strong>de</strong>r 1876,<br />
hvaremot <strong>de</strong>n till ständigt bete nedlagda ökats i förhållan<strong>de</strong> till nästföregåen<strong>de</strong><br />
är med 192,800 acres, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss totalareal nått <strong>de</strong>n höga siffran af<br />
15,538,200 acres. Till rotfrukter <strong>och</strong> grönfo<strong>de</strong>r använ<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot 41,000<br />
acres mindre än un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Röran<strong>de</strong> jor<strong>de</strong>ns för<strong>de</strong>lning mellan olika slag af skördar in<strong>om</strong> England —<br />
Wales <strong>och</strong> Skotland <strong>de</strong>ruti ej inbegripna — med<strong>de</strong>las för sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> följan<strong>de</strong><br />
siffror:<br />
Acres<br />
% af hela<br />
arealen<br />
Sä<strong>de</strong>sskördar 6,450,065 25,9<br />
Grönskördar 2,096,958 10,8<br />
Klöfver <strong>och</strong> gräs, odla<strong>de</strong> till hö 1,635,410 6,6<br />
D:o d:o » till bete 1,127,979 4,5<br />
Lin 2,893 0,0<br />
Humle 70,127 0,3<br />
Kent tra<strong>de</strong> 520,845 2,1<br />
Summa odlad mark 12.504,277 50,2<br />
Icke odlad mark till höskörd... 3,809,224 15,3<br />
D:o » beten ... 8,601.762 34,5<br />
Summa 24,915,263 100,00<br />
Sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s skörd in<strong>om</strong> hela Storbritannien <strong>och</strong> Irland, ehuru onekligen<br />
bättre än <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, var dock i <strong>de</strong> flesta fall un<strong>de</strong>rlägsen<br />
<strong>de</strong>n af ett me<strong>de</strong>lgodt <strong>år</strong>, sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> jemföran<strong>de</strong> tabell synes:
249<br />
Importen af spanmål <strong>och</strong> mjöl un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> uppgick till nedan anförda<br />
belopp i centner, hvarvid till jemförelse motsvaran<strong>de</strong> siffror for <strong>år</strong> 1885<br />
bifogas:<br />
Bvete. l886 1885<br />
Mjöl.<br />
Korn.<br />
Eafre.<br />
Från Ryssland Cwts 3,710,000 11,986,359<br />
» Tyskland » 1,318,152 1,982,772<br />
B Frankrike » 2,560 2,662<br />
» Turkiet » 248,626 652,897<br />
» Rumänien » 290,248 410,004<br />
» Egypten » 40,632 109,983<br />
» Amerikas Atlanterstater » 13,531,346 10,171,206<br />
» » Stillahafsstater » 11^089,882 14,107,513<br />
» Chili... » 1,701,695 1,623,215<br />
» Ostindien » 11,028,665 12,101,963<br />
» Australien » 738,699 5,279,230<br />
» Canada » 3,080,964 1,745,542<br />
» Andra län<strong>de</strong>r » 622,875 1,280,455<br />
Summa Cwts 47,404,344 61,453,801<br />
Från Tyskland Cwts 816,737 1,415,046<br />
B Frankrike » 114,594 187,097<br />
» Österrike-Ungern » 1,362,285 1,816,231<br />
B Amerika » 11,473.192 11,728,468<br />
» Canada » 770,530 280,479<br />
» Sverige » 11,503<br />
» Norge » 23<br />
» Andra län<strong>de</strong>r » 190,368 407,871<br />
Summa Cwts 14,739,232 15,835,192<br />
Från Ryssland (Östersjön) Cwts 194,487 161,272<br />
(Svarta hafvet) » 5,353,972 6,363,270<br />
» Sverige 540,256 172,738<br />
» Danmark 973,306 612,119<br />
» Tyskland 1,205,750 587,640<br />
» Frankrike » 1,033,323 1,428,541<br />
Österrike-Ungern » 481,287 754,333<br />
» Rumänien 2,347,898 2,377,519<br />
Turkiet » 648,793 1,261,906<br />
» Algier... 336,198 819,723<br />
» Amerika 7,122 119,440<br />
» Chili 165,338 152,550<br />
» Ostindien » 201,000 20,329<br />
» Persien » 16,256 39,195<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 217,623 521.110<br />
Summa Cwts 13,722,609 15,391,685<br />
Från Ryssland (Östersjön) ... Cwts 6,497,398 5,420,856<br />
» » (Svarta hafvet) » 726,999 994,182
Majs.<br />
250<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Frän Sverige Cwts 4,090,829 3,688,952<br />
> Norge » 37,521<br />
DaDmark > 107,332 65,414<br />
» Holland . » 350,567 291,042<br />
» Tyskland » 331,309 96,036<br />
» Rumänien » 141,756 133,042<br />
» Canada » 768,759 757,402<br />
» Amerika » 412,659 1,453,541<br />
» Andra län<strong>de</strong>r » 30,061 161,344<br />
Summa Cwts 13,495,190 13,061,811<br />
Från Amerika Cwts 16,694,011 19,471,688<br />
» Canada » 1,873,660 950,519<br />
» Rumänien » 7,465,752 7,299,914<br />
» Ryssland » 3,111,198 1,657,888<br />
» Turkiet » 87,194 675,745<br />
» Bulgarien » 183,119<br />
» Argentinska republiken » 1,302,840 457,847<br />
> Marocco » 284,234 537,284<br />
Andra län<strong>de</strong>r » 179,389 233,634<br />
Summa Cwts 30,998,278 31,467,638<br />
Den menliga inverkan å växtligheten, s<strong>om</strong> utöfva<strong>de</strong>s af en ovanligt sen<br />
v<strong>år</strong> med starkare ne<strong>de</strong>rbörd un<strong>de</strong>r maj månad än un<strong>de</strong>r samma månad något<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> uti <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>hundra<strong>de</strong>, motverka<strong>de</strong>s visserligen i väsentlig mån af<br />
synnerligen gynsam, <strong>om</strong> än något torr vä<strong>de</strong>rlek un<strong>de</strong>r högs<strong>om</strong>maren, men beskaffenheten<br />
af <strong>de</strong>n inberga<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n så väl till kärna s<strong>om</strong> till strå bar dock<br />
vittne <strong>om</strong> <strong>de</strong>n h<strong>år</strong>da medfart <strong>de</strong>n lidit un<strong>de</strong>r början af växtperio<strong>de</strong>n. Dertill<br />
k<strong>om</strong>, att nära nog oafbrutet regnvä<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne första veckorna af<br />
oktober i hög grad försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong> <strong>de</strong>n då ännu återståen<strong>de</strong> <strong>de</strong>len af sä<strong>de</strong>sbergningen,<br />
hvadan <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>lvis lemna<strong>de</strong> en endast till kreatursföda användbar produkt.<br />
Detta tor<strong>de</strong> främst gälla korn, hvaraf svensk vara af senaste skörd med anledning<br />
häraf funnit god efterfrågan; <strong>och</strong> med<strong>de</strong>las <strong>från</strong> Hull, att man <strong>de</strong>r funnit<br />
<strong>de</strong>tta svenska korn vara af utmärkt beskaffenhet — troligen <strong>de</strong>t bästa s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> någonsin levererats, <strong>och</strong> fullt jemförligt med <strong>de</strong>t så högt ansedda <strong>från</strong><br />
danska öarna, hvilket i <strong>år</strong>, <strong>om</strong> än godt, dock icke företett <strong>de</strong>n utmärkta beskaffenhet<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r ett eller annat föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. De jemförelsevis höga<br />
pris, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t svenska <strong>och</strong> danska kornet betingat — ej obetydligt högre än<br />
hvad s<strong>om</strong> betalts for korn af inhemsk skörd —, tillskrifvas emellertid ej blott<br />
en bättre qvalitet, utan ock <strong>de</strong>n förändring i smak, s<strong>om</strong> med hänseen<strong>de</strong> till öl<br />
gör sig härstä<strong>de</strong>s allt mer gällan<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att sålunda starkt, mörkfärgadt<br />
öl tillförne föredrogs framför hvarje annat, vinner smaken för ljust, klart, lätt<br />
öl numera allt större <strong>om</strong>fång. Till brygd af först anförda slag eg<strong>de</strong> engelskt<br />
korn företrä<strong>de</strong> framför hvarje annat, hvaremot man för beredning af <strong>de</strong>t sist<br />
anförda funnit <strong>de</strong>t förmånligare att till <strong>de</strong>tta blanda sådant, s<strong>om</strong> vuxit un<strong>de</strong>r<br />
en klarare, soligare himmel, <strong>och</strong> härtill har danskt <strong>och</strong> svenskt visat sig vara<br />
synnerligen lämpligt. Dess värre synes dock en sv<strong>år</strong> konkurrens härvid vara<br />
att befara <strong>från</strong> Me<strong>de</strong>lhafsstaterna, <strong>de</strong>r priset å för ändamålet lämpligt korn<br />
ställer sig vida lägre.
251<br />
Prisen å <strong>de</strong> vigtigaste sä<strong>de</strong>sslagen — hvete, korn <strong>och</strong> hafre — hafva<br />
enligt uppgift <strong>från</strong> »Board of Tra<strong>de</strong>» un<strong>de</strong>rgått följan<strong>de</strong> vexlingar. Me<strong>de</strong>lpriset<br />
per månad utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> för:<br />
Hvete Korn<br />
Hafre<br />
pr quarter pr quarter pr quarter<br />
Januari 29 sh. 10 d. 29 sh. — d. ] 8 sh. 5 d„<br />
Februari 29 » 5 » 28 » 8 s> 19 » —»<br />
Mars 29 » 10 » 28 » — » 19 » 4»<br />
April 30 » 7 » 27» 4» 19» 4»<br />
Maj 31 » 10 » 25 » 4 » 20 » 3 »<br />
Juni 31 » 7 » 24 » 7 » 20 » 7 »<br />
Juli 31 » 2 » 23 » 10 » 20 » 6 »<br />
Augusti 32 » 5 » 23 » 4 B 20 » 11 »<br />
September 31 » 10 » 27 » 5 » 18 » 8 »<br />
Oktober 29 » 11 » 27 » 3 » 17 » 3 »<br />
November 31 » 2 » 27 » 8 » 16 » 10 »<br />
December 33 » 2 » 26 » 9 » 16 9 »<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, företer priset å hvete en med få afbrott jemn stegring<br />
un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et, hvilken un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s första månad ytterligare fortfarit,<br />
så att högsta notering <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r nått ända till 36 sh. 4 d. Med andra<br />
sä<strong>de</strong>sslag har visserligen ett motsatt förhållan<strong>de</strong> egt rum, men hvetets fortgåen<strong>de</strong><br />
stegring <strong>från</strong> ett pris lägre än någon notering un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong><br />
1 lt sekel* anses dock angifva, att <strong>de</strong> <strong>om</strong>ständigheter, s<strong>om</strong> vanligen i dylika<br />
fall medföra en förbättring efter en längre tids sjunkan<strong>de</strong> pris, börja att göra<br />
sig gällan<strong>de</strong>. På samma gång s<strong>om</strong> »<strong>de</strong> dåliga ti<strong>de</strong>rna» föranleda en minskad<br />
produktion, fortfar likfullt konsumtionen att tillväxa, hvarvid slutligen <strong>de</strong>n tidpunkt<br />
inträ<strong>de</strong>r, då minskad tillgång börjar att gifva sig tillkänna, samt i <strong>och</strong><br />
med <strong>de</strong>tta en hastig prisstegring inträ<strong>de</strong>r. Så uppskattas med hänseen<strong>de</strong> till<br />
hvete Storbritanniens <strong>år</strong>liga behof af nämnda brödfbda f. n. utgöra 25,500,000<br />
quarter. Den egna skör<strong>de</strong>n efter afdrag af utsä<strong>de</strong> m. m. d. utgör 7,000,000<br />
quarter, lemnan<strong>de</strong> ett <strong>de</strong>ficit af 18,500,000 quarter. I <strong>de</strong>n välkända engelska<br />
tidskriften »The Statist» offentliggjorda data angifva för <strong>år</strong>et <strong>1886</strong>—87 följan<strong>de</strong><br />
tillgångar till fyllan<strong>de</strong> häraf:<br />
Behof af im Öfverskott till<br />
port i qu. export i qu.<br />
Förenta Staterna <strong>och</strong> Canada ... 12,500,000<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland 18,500,000<br />
Frankrike 7,000,000<br />
Belgien 2,250,000<br />
Tyskland 1,500,000<br />
Holland 1,000,000<br />
Ryssland-Rumänien 7,000,000<br />
Schweiz 1,500,000<br />
Italien 1,000,000<br />
Spanien <strong>och</strong> Portugal 500.000<br />
Indien —— 5,500,000<br />
Australien <strong>och</strong> Chili 1,000,000<br />
* Me<strong>de</strong>lpriset å hvete utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1761 26 sh. 9 d., har sedan <strong>de</strong>ss aldrig sjunkit un<strong>de</strong>r<br />
30 sh., men <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>r 1812 nått en höjd af ända till 126 sh. — allt per quarter.
252<br />
Vestindien <strong>och</strong> China 2,500,000<br />
Grekland 750,000<br />
Andra län<strong>de</strong>r 750,000<br />
Summa 36,500,000 26,750,000<br />
Häraf vill synas, s<strong>om</strong> skulle ett <strong>de</strong>ficit af nära nog 10,000,000 qu. förefinnas,<br />
hvilket endast kan fyllas gen<strong>om</strong> en mer än vanligt stark minskning af<br />
förrå<strong>de</strong>n jemte i någon mån en gen<strong>om</strong> prisstegring orsakad aftagan<strong>de</strong> förbrukning<br />
af ifrågavaran<strong>de</strong> sä<strong>de</strong>sslag. Un<strong>de</strong>r hvarje förhållan<strong>de</strong> synes <strong>de</strong>raf <strong>de</strong>n<br />
slutsats kunna dragas, att ett ytterligare prisfall icke är att befara. Må man<br />
ihågk<strong>om</strong>ma, att produktionskostna<strong>de</strong>n är <strong>och</strong> förblir i läng<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n afgöran<strong>de</strong><br />
faktorn i alla dylika frågor, äfvens<strong>om</strong> att ett prisfall å verldsmarkna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rproduktionskostna<strong>de</strong>n<br />
för någon längre tid städse följes af en reaktion. Och<br />
<strong>de</strong>nna synes med hänsyn till hvete redan hafva inträdt samt för<strong>de</strong>laktigt inverkat<br />
äfven på andra industrigrenar.<br />
De försök, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> egt rum, att utan föregåen<strong>de</strong> torkning<br />
förvara grönskörda<strong>de</strong> fo<strong>de</strong>rväxter me<strong>de</strong>lst nedläggning i s. k. »silos», hafva i<br />
allmänhet utfallit så för<strong>de</strong>laktigt, att <strong>de</strong>tta isynnerhet un<strong>de</strong>r regndigra s<strong>om</strong>rar<br />
<strong>och</strong> för efterskördar af gräs synnerligen vigtiga förfaringssätt synes vinna allt<br />
större spridning, isynnerhet sedan numera uppföran<strong>de</strong>t af särskilda <strong>de</strong>rfor afsedda<br />
byggna<strong>de</strong>r befunnits öfverflödigt. I senast offentliggjorda åkerbruksstatistik<br />
— för <strong>1886</strong> — har ock särskild uppmärksamhet egnats <strong>de</strong>råt, <strong>och</strong> enligt<br />
<strong>de</strong>ri med<strong>de</strong>lad uppgift förefunnos un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> 1,605 silos, rymman<strong>de</strong> öfver<br />
4'/, millioner kub.-fot.<br />
Vicekonsuln i Cardiff med<strong>de</strong>lar, att till nämnda hamn ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
<strong>från</strong> Sverige 10,127 Cwts hafre till ett vär<strong>de</strong> af £ 3,390.<br />
Importen af korn till Hull företer äfven un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> en jemn stegring,<br />
uppgåen<strong>de</strong> till 186,382 Cwts, mot<br />
un<strong>de</strong>r 1885 56,540 Cwts<br />
» 1884 17,260 »<br />
Importen af hafre åter utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> 140,766 Cwts<br />
» 1885 186,375 »<br />
» 1884 16,850 »<br />
Le/van<strong>de</strong> boskap <strong>och</strong> kött.<br />
De officiella uppgifterna röran<strong>de</strong> antalet af in<strong>om</strong> Storbritannien un<strong>de</strong>rhållen<br />
boskap förete för senaste 5 Sr följan<strong>de</strong> siffror:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883 1882<br />
Hornboskap: 6,460,000 6,597,000 6,267,000 5,963,000 5,808,000<br />
F<strong>år</strong>: 25519,000 26,533,000 26,067,000 25,068,000 24,319,000<br />
Svinkreatur*: 2,219,000 2,402,000 2,583,000 2,618,000 2,510,000<br />
* Härnti ej inberältna<strong>de</strong> <strong>de</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rhållas i stä<strong>de</strong>r »amt å lägenheter med mindre än<br />
3/4 acre jord.
253<br />
Från Irland åter angifvas för samma tidrymd följan<strong>de</strong> siffror:<br />
Hornboskap:<br />
F<strong>år</strong>:<br />
Svinkreatur:*<br />
<strong>1886</strong><br />
4,184,000<br />
3,368,000<br />
1,263,000<br />
1885<br />
4,228,000<br />
3,477,000<br />
1,269,000<br />
1884<br />
4,112,000<br />
3,243,000<br />
1,306,000<br />
1883<br />
4,096,000<br />
3,219,000<br />
1,352,000<br />
1882<br />
3,987,000<br />
3,071,000<br />
1,430,000<br />
Sås<strong>om</strong> häraf visar sig fortg<strong>år</strong> in<strong>om</strong> Storbritannien numera oafbrutet tillökningen<br />
af hornboskap, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>ss för senaste <strong>år</strong> angifna antal <strong>de</strong>t högsta<br />
s<strong>om</strong> statistiken hittills haft att förete. Antalet f<strong>år</strong> <strong>och</strong> svin har <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>rgått<br />
en ej ringa minskning, <strong>de</strong> förra gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n förö<strong>de</strong>lse 1885—86 <strong>år</strong>s<br />
stränga vinter orsaka<strong>de</strong>, <strong>de</strong> senare åter till följd af svinfeber.<br />
Röran<strong>de</strong> boskapens beskaffenhet yttras i lan<strong>de</strong>ts mest framståen<strong>de</strong> landtbrukstidskrift:<br />
»Verkligen un<strong>de</strong>rhaltiga djur synas blifva allt sällsyntare. Djuruppfödning<br />
har blifvit en vetenskap, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t lönar sig ej att frambringa groft<br />
byggda djur, hos hvilka benst<strong>om</strong>men intager ett öfvervägan<strong>de</strong> rum. Målet är<br />
<strong>de</strong>remot ett maximum af kött med ett minimum af ben, <strong>och</strong> att i högsta möjliga<br />
grad nå <strong>de</strong>tta har un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> utgjort landtmannens ifrigaste sträfvan.<br />
Äfven <strong>de</strong>n <strong>från</strong> kontinenten hitförda boskapen utvisar en fortgåen<strong>de</strong> förbättring<br />
i <strong>de</strong>nna riktning, liks<strong>om</strong> ock <strong>de</strong>n rikliga tillförseln <strong>från</strong> Amerika bibehåller <strong>de</strong><br />
för <strong>de</strong>nsamma utmärkan<strong>de</strong> egenskaper. Det duger <strong>de</strong>rför ej för v<strong>år</strong>a landtmän<br />
att hvila på sina lagrar eller att förtröttas i ansträngningarna att ytterligare<br />
förbättra sina redan förträffliga hjordar.»<br />
Sås<strong>om</strong> välbekant är motsvarar <strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga inhemska produktionen af ifrågavaran<strong>de</strong><br />
födoämnen ej på långt när lan<strong>de</strong>ts konsumtion <strong>de</strong>raf. Den import<br />
un<strong>de</strong>r ofvan angifna <strong>år</strong>, s<strong>om</strong> tjenat till att fylla <strong>de</strong>nna brist, äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>nnas<br />
vär<strong>de</strong> i £, angifves i nedan ståen<strong>de</strong> tabeller, s<strong>om</strong> gälla bå<strong>de</strong> Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland:<br />
* Häruti ej inberäkna<strong>de</strong> <strong>de</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rhållas i stä<strong>de</strong>r samt a lägenheter med mindre än<br />
1/4 acre jord.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjufart. 18
254<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> an<strong>de</strong>l i importen af lefvan<strong>de</strong> boskap utgöres enligt<br />
uppgift <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> tull<strong>de</strong>partements statistiska byrå:<br />
Från Sverige.
255<br />
Sås<strong>om</strong> häraf framst<strong>år</strong> har, hvad Sverige ang<strong>år</strong>, importen af <strong>de</strong> egentliga<br />
slagtdjuren — oxar <strong>och</strong> f<strong>år</strong> — un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> ökats till antalet, ehurn ej<br />
betydligt. Jemföras åter antalet <strong>från</strong> Sverige importera<strong>de</strong> djur af olika slag<br />
samt <strong>de</strong> <strong>de</strong>m åsatta vär<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r ofvan angifna <strong>år</strong>, förete sig följan<strong>de</strong> märkliga<br />
förhållan<strong>de</strong>n:<br />
Me<strong>de</strong>lpriset å<br />
oxar kor kalfvar f<strong>år</strong><br />
utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1884 19. 19. 2 19. 15. 4 4. 19. 10 2. 19. 8<br />
» 1885 19. 14. 7 19. 13. 5 4. 19. 5 2. 12. 3<br />
» <strong>1886</strong> 13. 16. — 12. 3. 1 4. 18. 4 2. — 2<br />
För importen <strong>från</strong> Norge äro motsvaran<strong>de</strong> siffror:<br />
<strong>år</strong> 1885 19. 18. 10 20. 1. 8. 1<br />
» <strong>1886</strong> 16. 6. 6 13. — 4 —— 1.<br />
Nu anförda, ur <strong>de</strong> engelska tulljournalerna hemta<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>siffror tor<strong>de</strong> måhända<br />
icke fullt öfverensstämma med <strong>de</strong> pris, s<strong>om</strong> i verkligheten betingats,<br />
men att <strong>de</strong> dock ej allt för mycket afvika <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> synes mig framstå af en i<br />
<strong>de</strong>n välkända tidskriften »The Econ<strong>om</strong>ist» med<strong>de</strong>lad sammanfattning af <strong>de</strong> å<br />
Londons <strong>och</strong> Manchesters markna<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r samma tidrymd gällan<strong>de</strong> en-grospris<br />
å ox- <strong>och</strong> f<strong>år</strong>kött. Enligt <strong>de</strong>nna betala<strong>de</strong>s<br />
Oxkött per 8 ll.<br />
2:da I: ma<br />
F<strong>år</strong>kött per 8 ll.<br />
2:da l:ma<br />
d. d. d. d. d. d. d. d.<br />
1882: 1 jan 44 à 48 54 à 58 42 à 46 50 à 60<br />
1 juli 38 à 44 48 à 60 56 à 64 64 à 76<br />
1883: 1 jan 40 à 48 56 à 62 63 à 70 75 à 80<br />
1 juli 44 à 48 60 à 65 62 à 68 70 à 74<br />
1884: 1 jan 38 à 44 56 à 62 52 à 60 62 à 70<br />
1 juli 46 à 50 56 à 60 48 à 60 66 à 76<br />
1885: 1 jan 44 à 52 52 à 56 44 à 48 50 à 64<br />
1 juli 44 à 48 48 à 54 48 à 56 60 à 72<br />
<strong>1886</strong>: 1 jan 28 à 40 44 à 48 40 à 44 48 à 56<br />
1 juli 28 à 42 48 à 52 48 à 54 60 à 72<br />
1 <strong>de</strong>c - 24 à 36 40 à 44 40 à 48 52 à 64<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, gäller prisfallet företrä<strong>de</strong>svis oxkött, <strong>och</strong> har, sås<strong>om</strong><br />
var att förutse, <strong>de</strong>tta medfört en väsentlig minskning i importen af isynnerhet<br />
lefvan<strong>de</strong> boskap. Sålunda har exporten <strong>från</strong> Schleswig-Holstein, hvilken<br />
1876 utgjor<strong>de</strong> 30,270 stycken hornboskap, un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> nedgått till 6,054,<br />
<strong>från</strong> Nordamerika likaså <strong>från</strong> 155,040 <strong>år</strong> 1883 till 113,756 <strong>år</strong> <strong>1886</strong> o. s. v.<br />
Importen af fruset kött, hufvudsakligast f<strong>år</strong>, företer <strong>de</strong>remot i <strong>de</strong>t hela en<br />
jemn utveckling, <strong>om</strong> än fluktueran<strong>de</strong> hvad ang<strong>år</strong> särskilda exportorter. Denna<br />
import tog sin början un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1880, då försöksvis 480 frusna f<strong>år</strong>kroppar<br />
skicka<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Australien <strong>och</strong> välbehållna ank<strong>om</strong>mo till London, hvarefter <strong>år</strong><br />
för <strong>år</strong> <strong>de</strong>nsamma nått ett allt större <strong>om</strong>fång, sås<strong>om</strong> af efterståen<strong>de</strong> siffror<br />
synes:
256<br />
År efter <strong>år</strong> förbättras <strong>och</strong> förenklas meto<strong>de</strong>rna för köttets frysning <strong>och</strong><br />
bibehållan<strong>de</strong> i fullt friskt tillstånd un<strong>de</strong>r en anda till 15,000 eng. mil lång<br />
transport, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> ett bevis på hvad man i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> redan ernått,<br />
kan anföras, att af 59 un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> <strong>från</strong> Australien <strong>och</strong> New Zealand<br />
hitförda laddningar endast 2 befunnits i mindre tillfredsställan<strong>de</strong> tillstånd. Då<br />
Australien för närvaran<strong>de</strong> anses ega 9 1/2 millioner hornboskapsdjur med riklig<br />
tillgång på föda för vida större antal, kan nu anförda importkälla för <strong>de</strong>tta<br />
för <strong>de</strong>n Storbritanniska befolkningen oundgängliga näringsämne med rätta anses<br />
outtömlig un<strong>de</strong>r en följd af <strong>år</strong>. Det sålunda konservera<strong>de</strong> köttet n<strong>år</strong> dock<br />
aldrig här <strong>de</strong>t pris, s<strong>om</strong> betalas för motsvaran<strong>de</strong> in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t slagtadt. Priset<br />
å transatlantiskt f<strong>år</strong>kött har sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> allt efter vä<strong>de</strong>rlek, beskaffenhet<br />
<strong>och</strong> tillgång vexlat mellan 2 <strong>och</strong> 6 d. pr ffi, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att l:ma<br />
skotskt f<strong>år</strong>kött betingat <strong>från</strong> 6 l /9 till 10 d. Det förra, s<strong>om</strong> naturligen använ<strong>de</strong>s<br />
företrä<strong>de</strong>svis af <strong>de</strong> mindre bemedla<strong>de</strong>, kan icke ersätta <strong>de</strong>t senare, men<br />
tjenar att regiera prisen, Imlka icke mera tor<strong>de</strong> kunna nå samma höjd, s<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r förflutna ti<strong>de</strong>r.<br />
Vicekonsuln i Newcastle med<strong>de</strong>lar, att <strong>från</strong> Sverige till nämnda hamn införts<br />
10,035 horuboskapsdjur <strong>och</strong> 6,728 f<strong>år</strong>.<br />
Smittosamma kreaturssjukd<strong>om</strong>ar, hufvudsakligast elakartad lungsjuka, mul<strong>och</strong><br />
klöfsjuka, mjeltbrand <strong>och</strong> svinfeber, hafva temligen allmänt förek<strong>om</strong>mit,<br />
<strong>om</strong> än mindre än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Kraftiga åtgär<strong>de</strong>r vidtagas fortfaran<strong>de</strong><br />
till <strong>de</strong>ras fullk<strong>om</strong>liga utrotan<strong>de</strong>, hvilket hvad lungsjukan ang<strong>år</strong> dock anses sv<strong>år</strong>ligen<br />
låta sig göra, så länge importen af hornboskap f<strong>år</strong> obehindradt fortgå<br />
<strong>från</strong> Irland, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss spridning synes vara betydlig utan att föranleda till nödiga<br />
åtgär<strong>de</strong>r för <strong>de</strong>ss hämman<strong>de</strong>.<br />
Smör <strong>och</strong> ost.<br />
Sås<strong>om</strong> välbekant är ingå smör <strong>och</strong> ost till större mängd bland <strong>de</strong>n Storbritanniska<br />
befolkningens födoämnen än hvad s<strong>om</strong> troligen förek<strong>om</strong>mer in<strong>om</strong><br />
något annat land. Det har icke lyckats mig att finna några statistiska data<br />
röran<strong>de</strong> vare sig <strong>de</strong>n inhemska produktionen eller totalkonsumtionen af <strong>de</strong>ssa<br />
födoämnen. Röran<strong>de</strong> importen åter med<strong>de</strong>las, att <strong>de</strong>n af smör un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1884 utgjor<strong>de</strong> 2,472,567 Cwts, värda £ 12,526,293<br />
1885 » 1,553,302 » » £ 8,506,204<br />
<strong>1886</strong> J> 1,543,404 » » £ 8,140,188
257<br />
Den väsentliga olikheten mellan <strong>de</strong> för <strong>år</strong> 1884 <strong>och</strong> båda följan<strong>de</strong> <strong>år</strong> angifna<br />
siffror finner sin anledning <strong>de</strong>ruti, att först med <strong>år</strong> 1885 smör <strong>och</strong> butterin<br />
uppförts i talljournalerna un<strong>de</strong>r skilda rubriker. Af sist anförda ämne<br />
— konstgjordt smör — uppgick importen<br />
1885 till 847,263 Cwts, värda £ 3,054,679<br />
<strong>1886</strong> » 886,573 » » £ 2,958,300<br />
Sammanräknas <strong>de</strong>ssa belopp med ofvan för smör angifna un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong>,<br />
så uppk<strong>om</strong>mer en summa<br />
för 1885 af 2,400,565 Cwts, värda... £ 11,560,883<br />
» <strong>1886</strong> » 2,429,977 » » ... £ 11,098^488<br />
hvaraf framg<strong>år</strong>, att un<strong>de</strong>r nu anförda trenne <strong>år</strong> totalimportens qvantitet nedgått<br />
med endast cirka 42,000 Cwts, men <strong>de</strong>reuiot vär<strong>de</strong>t <strong>de</strong>raf med ej mindre<br />
än £ 1,427,805. Då ej antagligt är, att med fallan<strong>de</strong> pris konsumtionen minskats<br />
— snarare tvärt<strong>om</strong> —, innebär nu anförda faktum vittnesbörd <strong>om</strong> en<br />
tillökning i <strong>de</strong>n inhemska produktionen, hvilket ock öfverensstämmer med <strong>de</strong>n<br />
rikare utveckling af ladug<strong>år</strong>dsskötseln, s<strong>om</strong> framkallats i följd af <strong>de</strong> förlustbringan<strong>de</strong><br />
hveteprisen. Produktionen af smör har onekligen hittills varit en<br />
af <strong>de</strong>t engelska jordbrukets svagaste <strong>de</strong>lar, hvadan åtgär<strong>de</strong>r till <strong>de</strong>ss upphjelpan<strong>de</strong><br />
gen<strong>om</strong> inrättan<strong>de</strong> af offentliga mejeriskolor m. m. d. un<strong>de</strong>r senaste ti<strong>de</strong>r<br />
varit föremål för hushållningssällskaps <strong>och</strong> enskil<strong>de</strong> fosterlandsvänners ifriga<br />
<strong>om</strong>sorger. Och ej osannolikt är, att resultatet häraf — en ökad inhemsk tillgång<br />
på smör af fullgod beskaffenhet — k<strong>om</strong>mer att blifva känbart in<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r, för hvilkas mejerier <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n hittills varit <strong>de</strong>n vigtigaste<br />
<strong>och</strong> mest lönan<strong>de</strong> afsättningsorten.<br />
Importen af ofvan angifna qvantiteter smör <strong>och</strong> butterin har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en<br />
1885 <strong>och</strong> <strong>1886</strong> för<strong>de</strong>lats mellan olika län<strong>de</strong>r på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
För<strong>de</strong>las vär<strong>de</strong>t af importen pä <strong>de</strong>ss qvantitet, visar sig för Sverige, att,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att me<strong>de</strong>lpriset för <strong>år</strong><br />
1885 utgjor<strong>de</strong> 112 sh. 10 d. pr Cwt, föll <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1886</strong> till 107 » 9 » »
258<br />
För Norge åter utgjor<strong>de</strong><br />
1885 <strong>år</strong>s me<strong>de</strong>lpris 108 sh. 1 d. pr cwt,<br />
<strong>1886</strong> » » 106 sh. 9 d. »<br />
Enligt ofvan angifna vär<strong>de</strong>n skulle me<strong>de</strong>lpriset å norsk butterin<br />
un<strong>de</strong>r 1885 utgjort 80 sh. 5 d. <strong>och</strong><br />
» <strong>1886</strong> » 79 sh. 1 d., men för<br />
<strong>de</strong>n svenska <strong>de</strong>remot, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> f. f. g. syntes i markna<strong>de</strong>n, uppgått<br />
till endast 57 sh. 7 d. — allt pr cwt.<br />
En af <strong>de</strong> mest framståen<strong>de</strong> oeh sakkunnige bland här varan<strong>de</strong> smöragenter<br />
har på tillfrågan benäget med<strong>de</strong>lat, att svenskt smör numera är fullt jemförligt<br />
med <strong>de</strong>t bästa — ej kernfärska — <strong>från</strong> något annat land oeh lemnar un<strong>de</strong>r<br />
normala förhållan<strong>de</strong>n icke något öfrigt att önska. Att un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong> sändningar<br />
förek<strong>om</strong>ma af mindre fin ar<strong>om</strong> ansågs endast undantagsvis vara orsakadt<br />
af behandlingssättet i mejeriet, utan utgöra en följd af mindre <strong>om</strong>sorgsfullt val<br />
af kraftfo<strong>de</strong>rämnen till mjölkboskapens utfodring, i hvilket hänseen<strong>de</strong> icke tillbörlig<br />
noggrannhet iakttages, i <strong>de</strong>t man låter ett billigare pris ej sällan locka<br />
till förbiseen<strong>de</strong> af varans beskaffenhet. Då med endast en ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse<br />
i veckan mellan Göteborg <strong>och</strong> Hull eller London smöret i me<strong>de</strong>ltal blir 14<br />
dagar gammalt innan <strong>de</strong>t n<strong>år</strong> afnämare, vore visserligen, isynnerhet un<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong>marmåna<strong>de</strong>rna, kortare tid mellan hvarje lägenhet önskvärd, men härtill<br />
lemnar trafiken ännu icke tillräckligt lastgods. Fullt oberättigad anses klagan<br />
öfver af agenterna påförd för hög provision, ty konkurrensen <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed förenad<br />
afundsjuka är numera så stor, att ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r ncddrifvits<br />
till <strong>de</strong> lägsta med en sund affär förenliga. Att, sås<strong>om</strong> föreslagits, gen<strong>om</strong> anordnan<strong>de</strong>t<br />
af talrika, in<strong>om</strong> olika <strong>de</strong>lar af <strong>de</strong>nna verldsstad belägna försäljningsställen<br />
för svenskt smör söka åvägabringa en direkt förbin<strong>de</strong>lse mellan producenter<br />
<strong>och</strong> förbrukare, tor<strong>de</strong> höra till <strong>de</strong> fr<strong>om</strong>ma önskningarnas <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, eller<br />
åtminstone försök i <strong>de</strong>nna riktniDg blifva förlustbringan<strong>de</strong>, ty här sås<strong>om</strong> i<br />
hemlan<strong>de</strong>t är »viktualiehandlaren» smörförsäljare, oeh sås<strong>om</strong> sådan måste han<br />
vara försedd med äfven en mängd andra till <strong>de</strong>nna affärsgren höran<strong>de</strong> varor.<br />
Dertill k<strong>om</strong>mer, att då <strong>de</strong>t för en väl ordnad regelbun<strong>de</strong>n afsättning af smör<br />
fordras, att en-gros-afnämaren eller agenten har filialer af sin affär in<strong>om</strong> olika<br />
<strong>de</strong>lar af lan<strong>de</strong>t, för att kunna dirigera exporten dit hvarest behof af <strong>de</strong>nsamma<br />
för tillfället förefinnes <strong>och</strong> <strong>de</strong>t följaktligen bäst betalas, så ligger redan häruti<br />
ett vilkor för ett framgångsrikt bedrifvan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna affär, s<strong>om</strong> utesluter tanken<br />
på <strong>de</strong>n utländske producentens uppträdan<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>taljhandlare. En härvaran<strong>de</strong><br />
smöragent, s<strong>om</strong> <strong>år</strong>ligen <strong>om</strong>sätter 16- à 17,000 drittlar svenskt smör,<br />
låter sålunda endast en mindre <strong>de</strong>l <strong>de</strong>raf sändas till London, vida mera <strong>de</strong>remot<br />
till <strong>de</strong>t centralare belägna Hull, hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong>ss vidare försändning till <strong>de</strong>t inre<br />
lan<strong>de</strong>ts olika markna<strong>de</strong>r sker, allt efter s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa synas <strong>de</strong>rfor gynsamma eller
259<br />
— ännu oftare <strong>och</strong> bättre — i mån af <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>taljörers föregåen<strong>de</strong><br />
requisition.<br />
Ben allt mer öka<strong>de</strong> förbrukningen af butterin bidrager utan tvifvel att i<br />
motsvaran<strong>de</strong> mån göra smör af sämre beskaffenhet sv<strong>år</strong>såldt <strong>och</strong> nedsätta <strong>de</strong>ss<br />
pris, hvaremot, sås<strong>om</strong> mig försäkrats, afsättningen af verkligen fint <strong>och</strong> ar<strong>om</strong>atiskt<br />
smör icke <strong>de</strong>raf rönt menlig inverkan, snarare tvärt<strong>om</strong>, ty dylikt l:ma<br />
smör förbrukas till rätt betydlig mängd vid tillverkning af butterin för att<br />
förläna <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>n för godt smör egend<strong>om</strong>liga ar<strong>om</strong> <strong>och</strong> smak. Fortfaran<strong>de</strong><br />
framställas yrkan<strong>de</strong>n <strong>om</strong> utfärdan<strong>de</strong> af lagstadgan<strong>de</strong>n, gen<strong>om</strong> hvilka försäljningen<br />
af butterin sås<strong>om</strong> natursmör må <strong>om</strong>öjliggöras, <strong>och</strong> utan tvifvel är gen<strong>om</strong>drifvan<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong>tta önskningsmål snart att emotse. Likarta<strong>de</strong> bestämmelser<br />
in<strong>om</strong> <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, <strong>från</strong> hvilka butterin hit exporteras, äro ock i <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong><br />
mejeriegares intresse af behofvet påkalla<strong>de</strong>, ty onekligt är, att, innan så skett,<br />
en viss misstro mot äfven oförfalskadt smör <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r gör sig gällan<strong>de</strong>,<br />
hvar<strong>om</strong> t. ex. <strong>de</strong> holländska smörproducenterna haft en dyrköpt erfarenhet.<br />
Vexlingarna i priset å smör un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets olika måna<strong>de</strong>r å <strong>de</strong>nna marknad<br />
hafva varit:<br />
Vicekonsulen i Hull med<strong>de</strong>lar följan<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> import<br />
af smör <strong>och</strong> butterin un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t är:<br />
»Importen till <strong>de</strong>nna hamn af smör utgjor<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> Sverige 68,646 cwt<br />
mot un<strong>de</strong>r 1885 56.046 »<br />
<strong>och</strong> » 1884 47,8S4 »<br />
Från Norge åter af smör <strong>och</strong> butterin, hvarvid <strong>de</strong>t sistanförda utgjort<br />
<strong>de</strong>n hufvudsakligaste <strong>de</strong>len,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 23,030 cwt mot<br />
» 1885 18,398 » <strong>och</strong><br />
J> 1S84 27,425 »<br />
hvaraf synes, att importen af ifrågavaran<strong>de</strong> födoämne är stadd i fortfaran<strong>de</strong><br />
utveckling. Priserna hafva likafullt un<strong>de</strong>r nämda <strong>år</strong> varit lägre än någonsin.<br />
Detta prisfall har utan tvifvel främst berott af en ökad inhemsk produktion<br />
samt <strong>de</strong>refter af <strong>de</strong>n alltjemt stigan<strong>de</strong> importen af smör <strong>och</strong> butterin. Det
260<br />
norska smöret, af hvilket införseln fortfaran<strong>de</strong> ökas, har varit af förträfflig<br />
beskaffenhet hvad ang<strong>år</strong> färskhet <strong>och</strong> packning, men saknar fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
fetma, s<strong>om</strong> så för<strong>de</strong>laktigt utmärker <strong>de</strong>t danska smöret, likas<strong>om</strong> äfven klag<strong>om</strong>ål<br />
försports, att smör af olika färg packats i ett <strong>och</strong> samma kärl. Likaså har<br />
anmärkts mot <strong>från</strong> Trondhjenj importeradt smör, att till <strong>de</strong>tsamma anviindts<br />
salt af mindre god beskaffenhet, <strong>och</strong> framhålles vigten <strong>de</strong>raf, att endast sådant<br />
af allra finaste slag begagnas till smörets nedsaltning. Priset å smör var vid<br />
<strong>år</strong>ets början 110 à 115 sh., å butterin åter <strong>från</strong> 70 sh. för l:ma vara ned till<br />
40 sh. för sämre sådan. Dessa låga pris fortforo med trög afsättning till<br />
slutet af februari, då ett prisfall af ytterligare <strong>om</strong>kring 5 sh. pr cwt eg<strong>de</strong><br />
rum. Un<strong>de</strong>r förra hälften af mars förek<strong>om</strong> åter ett liknan<strong>de</strong> prisfall, hvarefter<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna <strong>och</strong> följan<strong>de</strong> månad 100 sh. utgjor<strong>de</strong> högsta notering för finaste<br />
smör samt 60 sh. för bästa butterin. Un<strong>de</strong>r maj inträd<strong>de</strong> ett ännu ytterligare<br />
prisfall af 3 till 4 sh., <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r juni nedgingo prisen till 85 à 9 0 sh. för<br />
smör samt 25 à 6 0 sh. för butterin. Juli <strong>och</strong> augusti medför<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot en<br />
förbättring i smörprisen ända till 105 sh., hvaremot butterin fortfaran<strong>de</strong> behöll<br />
nyssanförda låga notering. Denna uppåtgåen<strong>de</strong> rörelse fortgick <strong>de</strong>refter un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets återståen<strong>de</strong> <strong>de</strong>l, så väl för smör s<strong>om</strong> butterin, med undantag för en kort<br />
period un<strong>de</strong>r november, <strong>och</strong> nåd<strong>de</strong>s <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r sås<strong>om</strong> högsta noteringar 125 à<br />
130 sh. för smör samt 40 à 65 sh. för butterin.»<br />
Vicekonsuln i Newcastle med<strong>de</strong>lar, att importen af smör till nämda hamn<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge uppgått till 3,290 tons, utgöran<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring '/8 af hela<br />
<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et dit införda qvantiteten.<br />
Af est har importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena icke uppnått <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>nhet,<br />
att <strong>de</strong>n i hittills offentliggjorda officiella importlistor tillerkänts särskildt<br />
<strong>om</strong>nämnan<strong>de</strong>, utan inrymts un<strong>de</strong>r af<strong>de</strong>lningen »Från andra län<strong>de</strong>r». Hela importen<br />
<strong>de</strong>raf till Storbritannien <strong>och</strong> Irland uppgick till 1,733,187 cwt eller<br />
<strong>om</strong>kring 100,000 cwt mindre än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, till hvilket<br />
förhållan<strong>de</strong> säkerligen främsta anledningen är att söka i en förökad produktion<br />
in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t. Nordamerikas Förenta stater, Canada, Holland <strong>och</strong> Frankrike<br />
äro fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, <strong>från</strong> hvilka ofvan anförda import med ringa undantag<br />
har sitt ursprung.<br />
Fisk.<br />
Intresset för fiskerinäringens utveckling är in<strong>om</strong> Storbritannien allt jemt<br />
i tillväxt <strong>och</strong> egnas så väl <strong>från</strong> staten s<strong>om</strong> enskilda personer synnerligt intresse,<br />
förenadt med betydliga penningun<strong>de</strong>rstöd, åt allt s<strong>om</strong> kan befrämja <strong>de</strong>nsamma.<br />
Omkring 3 7,000 båtar samt 200,000 personer finna användan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna<br />
industri, i hvilken ett kapitel af £ 5,000,000 antages vara placeradt. Årliga<br />
af kastningen uppskattas till ett vär<strong>de</strong> af 10 à 11 millioner £ <strong>och</strong> så väl ins<strong>om</strong><br />
utförsel till något öfver 2 millioner £ hvar<strong>de</strong>ra. Söker man följa utvecklingen<br />
af <strong>de</strong>nna industri till <strong>de</strong>n onekligen höga ståndpunkt <strong>de</strong>n f. n. innehar,<br />
synes <strong>de</strong>nna bero <strong>de</strong>raf, att <strong>de</strong>ss idkare allt mera uteslutan<strong>de</strong> egna sig åt sitt<br />
yrke; att <strong>de</strong>rvid begagna<strong>de</strong> fartyg efter hand blifvit större, solidare <strong>och</strong> bättre<br />
utrusta<strong>de</strong>; att allt större utsträckning gifvits åt fångst-orterna, i <strong>de</strong>t man mer<br />
<strong>och</strong> mer egnat sig åt hafsfiske, samt att fiskefartygen numera egas <strong>och</strong> utrustas<br />
af kapitalstarka enskilda personer eller bolag, hvilka åt ledningen af <strong>de</strong>ssa före-
261<br />
tag egna all sin tid <strong>och</strong> energi. Detta gäller främst <strong>de</strong> engelska fiskerierna, i<br />
någon mindre mån <strong>de</strong> skotska, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> irländska ännu vidhålla gammal<br />
sed med öppna, lättbyggda <strong>och</strong> temligen tarfliga båtar. Häraf tor<strong>de</strong> främst<br />
bero, att en engelsk fiskare anses göra dubbelt större fångst än en skotsk <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>nne senare åter fyra gånger större än en irländsk.<br />
Fångsten af hafsfisk <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss vär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> uppgifves i officielt<br />
afgifven berättelse för England <strong>och</strong> Wales hafva utgjort:<br />
Cwts £<br />
Piggvar 59,542 183,079<br />
Tunga 97,171 425,7;;7<br />
Andra ej särskildt angifna slag af s. k. »Prime-fish»* 370.014 369,089<br />
Lax 15,066 95,493<br />
Torsk 247,646 192.505<br />
Långa 57,60S 38.401<br />
Kolja 1,241,S25 441,818<br />
Makrill 264,946 177,525<br />
Sill 1,955,374 465,250<br />
Pilchard 353.334 42,487<br />
Bresling 148,318 13,850<br />
Andra slag 1,580,848 1,237.870<br />
Summa 6,391,782 3,683,104<br />
Härtill k<strong>om</strong>mer:<br />
Hummer stycken 451,904 19,007<br />
Krabbor » 2,863,102 39,359<br />
Ostron » 45,554,000 135,042<br />
Andra skaldjur » 72.481<br />
Tillsammans 3,948,993<br />
Till motsvaran<strong>de</strong> siffror för Skotland <strong>och</strong> Irland har tillgång f. n. saknats,<br />
men kändt är hvilken ofantlig bety<strong>de</strong>lse sillfisket intager in<strong>om</strong> förstanförda<br />
land, likas<strong>om</strong> laxfisket bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>r <strong>och</strong> i Irland.<br />
Importen af fisk — rökt eller saltad, men färsk <strong>de</strong>ruti ej inberäkuad —<br />
till Storbritannien <strong>och</strong> Irland uppgick un<strong>de</strong>r samma tid till:<br />
Från Cwts £<br />
Norge 179,970 152,988<br />
Frankrike 50.554 184.566<br />
Britiska Nord-Amerika ... 244,342 3 79,132<br />
Förenta Staterna 157,670 388.692<br />
Andra län<strong>de</strong>r 199,119 316,868<br />
Summa 831,655 1,422,246<br />
Röran<strong>de</strong> totalinförseln af färsk fisk saknas f. n. fullständiga data, men har<br />
<strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> tullstyrelse uppgifvits, att un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf <strong>från</strong><br />
Cwts £<br />
Norge 280,706, värda 189,681<br />
Sverige 52,928, » 25,147<br />
Vär<strong>de</strong>t af totalimporten har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en utgjort i me<strong>de</strong>ltal<br />
£ 500,000.<br />
Prime-fish kallas <strong>de</strong> fiskslag, för hvilka enligt jeravägstariffeu högre frakt erlägges.
262<br />
Förbrukningen af <strong>de</strong>tta vigtiga näringsme<strong>de</strong>l antages uppgå till nära<br />
8,000,000 cwts, hvaraf ensamt in<strong>om</strong> London 2,500,000 cwts, i förhållan<strong>de</strong><br />
till folkmäng<strong>de</strong>n antagligen <strong>de</strong>n största, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> något af Europas större samhällen<br />
förek<strong>om</strong>mer — så t. ex. proportionsvis 14 gånger större än in<strong>om</strong> Berlin.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska afsättningen till Londons fiskmarknad har<br />
svenska statens härstä<strong>de</strong>s anstäl<strong>de</strong> fiskeriagent, herr Lithman, benäget med<strong>de</strong>lat<br />
följan<strong>de</strong>:<br />
»Sillmarkna<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första månad voro prisen å svensk <strong>och</strong> norsk<br />
inmatsill 16 à 18 sh. per tunna, hvilket innebar en sänkning af c:a 40 %<br />
mot <strong>de</strong> pris, s<strong>om</strong> erhöllos före julti<strong>de</strong>n 1885, <strong>och</strong> var priset på utlekt sill<br />
9 à 10 sh., hvartill flere <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge ank<strong>om</strong>na fartygslaster sål<strong>de</strong>s,<br />
utvisan<strong>de</strong> en ungefär likadan sänkning s<strong>om</strong> för inmatsillen. Utlekt sill i lådor<br />
betinga<strong>de</strong> ett jeinförelsevis högt pris, 10 à 12 sh. per låda. Gen<strong>om</strong> stor tillförsel<br />
i synnerhet i<strong>från</strong> Norge nedtrycktes <strong>de</strong>refter prisen så, att inmatsill sål<strong>de</strong>s<br />
till 14 à 16 sh. <strong>och</strong> utlekt sill till 6 à 8 sh. per tunna. När <strong>de</strong>n skotska<br />
silltillförseln se<strong>de</strong>rmera i medio af februari aftog, steg åter priset på svensk<br />
<strong>och</strong> norsk sill 18 à 22 sh. för l:ma inmatsill <strong>och</strong> 9 à 10 sh. för utlekt.<br />
Då <strong>de</strong>t svenska sillfisket snart <strong>de</strong>refter minska<strong>de</strong>s, upphör<strong>de</strong> nästan helt<br />
<strong>och</strong> hållet <strong>de</strong>n svenska importen, men i<strong>från</strong> Norge fortfor <strong>de</strong>n ännu; då emellertid<br />
varmare vä<strong>de</strong>rlek inträd<strong>de</strong>, upphör<strong>de</strong> äfven köplusten för <strong>de</strong>n borsyra<strong>de</strong><br />
sillen, hvilket ha<strong>de</strong> till följd att <strong>de</strong>n blef osäljbar <strong>och</strong> en stor qvantitet slutligen<br />
af sundhetsinspektörerna kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s.<br />
Un<strong>de</strong>r november månad börja<strong>de</strong> <strong>de</strong>n nya fångsten af svensk oeh norsk sill<br />
att införas på Londonermarkna<strong>de</strong>n samt betinga<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 22 sh. 6 d. för full<br />
sill, då <strong>de</strong>remot till Hull införd sill samtidigt betala<strong>de</strong>s med c:a 26 sh. för<br />
inmatsill <strong>och</strong> 18 à 20 sh. för utlekt.<br />
Gen<strong>om</strong> stor tillförsel i början af <strong>de</strong>cember föll priset i Billingsgate till<br />
15 à 17 sh. för full sill <strong>och</strong> 11 à 12 sh. för utlekt. Julveckan medför<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
vanligt ytterligare prisfall, för inmatsill till 12 sh., för utlekt till 6 sh., un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t sill i lådor <strong>om</strong> c:a 4 kub.-fot konserverad i is sål<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 4 sh. till 7 sh.<br />
6 d. per låda samt halfiådor endast uppnåd<strong>de</strong> 1 sh. 6 d. à 3 sh., allt efter<br />
qvalitet.<br />
Det resultat alltså, s<strong>om</strong> sillmarkna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> lemnat, har för exportörerna<br />
hvarken varit vinstgifvan<strong>de</strong> eller uppmuntran<strong>de</strong>, <strong>och</strong> endast få af <strong>de</strong>sammo<br />
kunna hafva sett med tillfredsställelse huru <strong>de</strong>ras sillaffärer utfallit i<br />
ekon<strong>om</strong>iskt afseen<strong>de</strong> kanske mången gång mera på grund af egen obekantskap<br />
med affären än till följd af markna<strong>de</strong>ns nyckfullhet. Den svenska sill, s<strong>om</strong><br />
hitk<strong>om</strong> i början af <strong>år</strong>et, visa<strong>de</strong> mycken ojemnhet hvad qvaliteten beträffar, äfven<br />
då <strong>de</strong>n var i<strong>från</strong> samme afsändare <strong>och</strong> af lika varumärke. Detta förhållan<strong>de</strong><br />
ha<strong>de</strong> vid höstskeppningen betydligt förbättrats, så att i allmänhet <strong>de</strong>n<br />
sill, s<strong>om</strong> då hitk<strong>om</strong>, var oklan<strong>de</strong>rligt sorterad <strong>och</strong> jemn till qvaliteten.<br />
Gen<strong>om</strong> större användning på senare ti<strong>de</strong>n af jernbanda<strong>de</strong> starkare tunnor<br />
har äfven mindre leckage uppstått <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför mindre procent af tunnorna varit<br />
lakrunna, hvilket är af ganska stor vigt icke allenast för varans bibehållan<strong>de</strong> i<br />
godt skick en längre tid, utan äfven för erhållan<strong>de</strong>t af bättre pris. Då <strong>de</strong>t<br />
engelska <strong>och</strong> skotska sillfisket är rikligt, kan <strong>om</strong>öjligt <strong>de</strong>n utländska borsyra<strong>de</strong><br />
sillen konkurrera med <strong>de</strong>n färska inhemska varan, hvilken naturligtvis foredrages<br />
af konsumenterna. Och så länge engelsk <strong>och</strong> skotsk sill säljes billigt,<br />
förefinnes liten efterfrågan för sill i borsyra, hvilken numera fått opinionen<br />
emot sig sås<strong>om</strong> mindre helsosam. Orsaken <strong>de</strong>rtill är, att borsyrad sill ofta<br />
säljes till mycket billigt pris då <strong>de</strong>n blifvit gammal <strong>och</strong> börjar un<strong>de</strong>rgå förskämning,<br />
hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf förädla<strong>de</strong> varan af Bloaters <strong>och</strong> Kippers blir
263<br />
mindre välsmakan<strong>de</strong>. Borsyrans konserveringsförmåga har visat sig mycket mindre<br />
verksam än man i början af <strong>de</strong>ss användning ha<strong>de</strong> anledning förmoda, <strong>och</strong><br />
är <strong>de</strong>n stora qvantitet af borsyrad sill, s<strong>om</strong> blifvit kon<strong>de</strong>mnerad, tillräckligt<br />
bevis <strong>de</strong>rför.<br />
Un<strong>de</strong>r november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember måna<strong>de</strong>r var qvantiteten af kon<strong>de</strong>mnerad<br />
sill dock obetydlig, nemligen 156 tunnor <strong>och</strong> 21 lådor sill samt 1,9 70 lådor<br />
kippers, men är <strong>de</strong>t egentligen un<strong>de</strong>r 1887 <strong>år</strong>s tvenne första måna<strong>de</strong>r stora<br />
qvantiteter borsyrad sill kon<strong>de</strong>mnerats i London, nemligen 960 tunnor, 1,249<br />
lådor sill samt 520 lådor kippers.<br />
Införseln af sill till London un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> har varit i<strong>från</strong>:<br />
Tunnor sill Lådor sill Lådor kippers<br />
Norge - 36,773 4,572 44,788<br />
Sverige 7,926 2,132 1.363<br />
Summa 44,699 6,704 46,151<br />
Svensk lax i<strong>från</strong> Karlshamn börja<strong>de</strong> införas i april månad, men betinga<strong>de</strong><br />
då blott 9 à lid. per ffi, varan<strong>de</strong> ej sär<strong>de</strong>les väl konserverad med is, utan<br />
temligen lös i köttet. I början af maj gick priset för dylik lax upp till 13 d.<br />
per f8, emedan <strong>de</strong>n då hitk<strong>om</strong> i bättre skick, sedan afsändarens uppmärksamhet<br />
blifvit fäst pä <strong>de</strong> felaktigheter <strong>och</strong> försummelser, hvilka egt rum vid <strong>de</strong>ss<br />
konservering.<br />
I slutet af maj anlän<strong>de</strong> <strong>de</strong>n första laxen i<strong>från</strong> Lagaån <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> 14 d.,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t Karlstads- <strong>och</strong> Norrlandslax uppnåd<strong>de</strong> 13 d. <strong>och</strong> Karlshamns 12 d.<br />
per '8. I juni, då större tillförsel af lax eger rum <strong>från</strong> England, Skotland<br />
<strong>och</strong> Irland, föll priset å svensk lax till 10 à 11 d. per ffi i me<strong>de</strong>ltal <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong><br />
norsk lax <strong>från</strong> 1 à 2 d. högre pris per "8. Juli medför<strong>de</strong> en ytterligare<br />
nedgång i laxpriset till 7 à 9 d. per < 8> i början af måna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> 6 d.<br />
i slutet af <strong>de</strong>nsamma, hvilket sistnämda pris knappast lönar sig för svenska<br />
exportörer, hvarför hitsändningarna då afstanna<strong>de</strong>.<br />
I oktober hitför<strong>de</strong>s några lådor Karlshamnslax, men <strong>de</strong>n synes hafva anländt<br />
i så dåligt skick, att en <strong>de</strong>l kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> återsto<strong>de</strong>n blef såld <strong>från</strong><br />
6 till 9 d. pr ®.<br />
Några lådor un<strong>de</strong>r november i<strong>från</strong> Karlstad hitsänd lax rönte ej huttre<br />
efterfrågan, utan betinga<strong>de</strong> högst 10 d. pr ®. Un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna har endast<br />
lax af utmärktaste qvalitet någon efterfrågan, hvarför sekundalax då blir<br />
nästan osäljbar.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> inför<strong>de</strong>s till London:<br />
<strong>från</strong> Sverige 889 lådor lax<br />
» Norge 381 5> d:o.J><br />
Den näst London med hänseen<strong>de</strong> till fiskmarkna<strong>de</strong>n vigtigaste platsen in<strong>om</strong><br />
Storbritannien tor<strong>de</strong> vara Grimsby. Enligt <strong>från</strong> vicekonsuln <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s erhållet<br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> uppgick <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r ilandförda fisken till 1,472,400 cwts, <strong>de</strong>t största<br />
qvantum s<strong>om</strong> något <strong>år</strong> hittills företett. Antalet <strong>de</strong>r registrera<strong>de</strong> fiskfartyg uppgick<br />
till 827 eller 69 flera än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Härförut<strong>om</strong> fans<br />
<strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s ett betydligt antal dylika fartyg tillhöran<strong>de</strong> Hull, Scarborough <strong>och</strong><br />
andra platser. Den af <strong>de</strong>ssa fartyg erhållna fångsten för<strong>de</strong>s till ej ringa <strong>de</strong>l<br />
direkte till Londoner-markna<strong>de</strong>n, Allmänt klagas öfver dåliga konjunkturer<br />
äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna näringsgren, hvilka dock ingalunda hafva sin orsak i min-
264<br />
ska<strong>de</strong> fångster, utan bero af <strong>de</strong>t allmänna affärstrycket jemte öka<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>r<br />
för fiskefartygens skötsel. Med åtskilliga norska fartyg har vid Island fångad<br />
fisk hitförts. Importen af färsk makrill <strong>från</strong> Norge Lar lemnat godt resultat,<br />
hvaremot konsignationer af sill bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> Sverige ofta öfverfylt<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> i så fall medfört förluster för ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> lastegare. Den<br />
största försigtighet är af nö<strong>de</strong>n vid hitsändning af med borsyra konserverad<br />
sill, hvartill endast fullmatad sådan af l:ma beskaffenhet bör begagnas.<br />
På <strong>de</strong>t varmaste förordas <strong>de</strong>remot öka<strong>de</strong> sändningar af rökt sill.<br />
De å <strong>de</strong>nna marknad un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et betinga<strong>de</strong> pris hafva varit:<br />
Högst Lägst Me<strong>de</strong>lpris<br />
l:a half<strong>år</strong> 2:a half<strong>år</strong><br />
Helgeflundra pr stone (<strong>om</strong><br />
14 ffi) 14 sh. 3 sh. 6 — 7 sh. 8—9 sh.<br />
Piggrar pr stycke 18 » 3 » 5—10. 6 4. 9—10. 11<br />
Rödspettor pr låda 28 » 9 » 15 — 18.9 14.9—19.9<br />
Tunga pr låda <strong>om</strong> 90 ffi... 180 B 63 » 104. 8—121.6 94—109. 10<br />
Rocka pr stycke 8 » 2 » 2. 3—3. 5 2. 7—3. 8<br />
Torsk, lefvan<strong>de</strong>, pr tjog ... 340 » 40 » 75. 7—100. 8 104—161 sh.<br />
d:o, död, d:o ... 240 » 29 » 54. 4—86. 7 68 — 126. 8<br />
Kolja pr låda 21 » 2 » 9.7 — 11.9 8.11 —11.7<br />
Långa, lefvan<strong>de</strong>, pr styck... 8 » 1 » 2. 6—3. 8 2. 9 — 3. 11<br />
d:o, död, d:o ... 3 » 1 B 2—3 sh. 1—3 sh.<br />
Hvitling pr tjog 6 » 2 » 2. 7—3. 7 3. 6—4. 6<br />
Lax pr K 1. 1 0. 9 1. 1 — 1. 3 0. 10—0. 11<br />
Makrill pr tjog 5 sh. 3 sh. 1. 3—2. 10 1 — 3. 8<br />
Sill, färsk, pr 100 styck... 4 » 2 » 2. 4—3. 4<br />
Vicekonsuln i Hull med<strong>de</strong>lar:<br />
»Bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> Sverige hafva betydliga <strong>och</strong> alltjemt öka<strong>de</strong> qvantiteter<br />
fisk, synnerligast sill, hitförts så väl med <strong>de</strong> ångare, s<strong>om</strong> regelbun<strong>de</strong>t anlöpa<br />
<strong>de</strong>nna hamn, s<strong>om</strong> ock med särskildt befrakta<strong>de</strong> fartyg. En stark förd<strong>om</strong><br />
har uppstått mot begagnan<strong>de</strong>t af borsyra till konservering af fisk, en förd<strong>om</strong><br />
framkallad <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>raf, att redan gammal fisk sålunda behandlats, <strong>de</strong>ls ock emedan<br />
man användt för svag borsyrelösning eller låtit fisken förblifva för länge i<br />
<strong>de</strong>nsamma, till men för bå<strong>de</strong> yttre utseen<strong>de</strong> <strong>och</strong> köttets beskaffenhet; <strong>och</strong> har<br />
<strong>de</strong>refter <strong>de</strong>nna förd<strong>om</strong> sannolikt un<strong>de</strong>rblåsts af <strong>de</strong>raf intressera<strong>de</strong> personer,<br />
ehuru, så vidt jag kunnat finna, meto<strong>de</strong>n, rätt tillämpad, ingalunda är förkastlig.<br />
Emellertid synes man vara benägen att återgå till fiskens nedpackning i is.<br />
Likale<strong>de</strong>s tor<strong>de</strong> importörerna böra noggrannare stu<strong>de</strong>ra markna<strong>de</strong>ns fordringar<br />
<strong>och</strong> bästa afsättningsti<strong>de</strong>rna, ty att, sås<strong>om</strong> vid senaste jultid, hitsända stora<br />
qvantiteter fisk vid en tidpunkt, då <strong>de</strong>n stora massan af förbrukare af gammal<br />
sed föredrager kött, le<strong>de</strong>r endast till ruineran<strong>de</strong> pris <strong>och</strong> förluster för alla i<br />
<strong>de</strong>nna affär intressera<strong>de</strong>, med undantag för <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>besörja transporten.<br />
De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för norsk <strong>och</strong> svensk fisk i Hull betinga<strong>de</strong> pris synas af<br />
efterföljan<strong>de</strong> tabell:
265<br />
Till Newcastle har, enligt med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> vicekonsul, importen<br />
af fisk <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et uppgått till 23.000 cwts.<br />
I sammanhang med hvad nu anförts röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> import till<br />
<strong>de</strong>tta land af fiskvaror tor<strong>de</strong> efterståen<strong>de</strong> redogörelse för härvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättning<br />
af tran lämpligast finna plats.<br />
Den betydliga import af <strong>de</strong>nna vara, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senaste trenne <strong>år</strong> egt<br />
rum <strong>från</strong> Japan <strong>och</strong> väsentligen inverkat på härvaran<strong>de</strong> pris, nedgick un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1886</strong> till en obetydlighet. Visserligen funnos vid <strong>år</strong>ets början några partier<br />
Japan-tran på väg hit, men så snart <strong>de</strong>ssa ha<strong>de</strong> realiserats <strong>och</strong> behållningen<br />
<strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> var uttömd, försvann varan i<strong>från</strong> v<strong>år</strong> marknad, <strong>och</strong> uppgifves<br />
affären hafva vållat <strong>de</strong> japanesiske exportörerna så stora förluster, att man<br />
tor hoppas att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n vara befriad <strong>från</strong> vidare konkurrens<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>tta håll. Priserna höllo sig i allmänhet mycket laga <strong>och</strong> för <strong>de</strong><br />
flesta sorterna lägre än un<strong>de</strong>r 1885. Dock var mot <strong>år</strong>ets slut en bättre stäm-
266<br />
ning rådan<strong>de</strong> på <strong>de</strong>nna marknad, <strong>och</strong> då behållningarna, sås<strong>om</strong> synes af nedanståen<strong>de</strong><br />
uppgifter, äro åtskilligt reducera<strong>de</strong>, tor<strong>de</strong> man förmodligen kunna<br />
emotse bättre priser.<br />
Lagret i London af <strong>de</strong> olika transorterna angifves vid utgången af <strong>de</strong><br />
trenne sista <strong>år</strong>en hafva varit:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Torsktran 905 1,270 754 tuns<br />
Sältran 188 239 316 »<br />
Hvaltran 685 610 208 »<br />
Japantran — 485 1,370 »<br />
Annan fisktran 590 396 53 »<br />
(1 tun = 2 butts = c:a 1,145 liter.)<br />
Summa 2,368 3,000 2,701 tuns<br />
För l:ma ångberedd medicintran betinga<strong>de</strong>s vid fiskets början £ 4. 10. 0<br />
à £ 5. 0. 0, men priset nedgick efter hand till £ 3. 5. 10 à £ 3. 10. 0,<br />
på hvilken låga ståndpunkt <strong>de</strong>t sedan förblifvit.<br />
För vanlig torsktran var stämningen matt hela <strong>år</strong>et, hvilket angifves<br />
hafva berott <strong>de</strong>rpå, att garfverierna arbeta<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r mindre gynsamma förhållan<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rför konsumera<strong>de</strong> mindre än vanligt af <strong>de</strong>nna vara. I slutet af<br />
<strong>1886</strong> notera<strong>de</strong>s £ 21 à 22 pr tun för norsk »Brunblank» <strong>och</strong> £ 23 à 24<br />
för newfoundländsk torsktran.<br />
Norsk sältran höll sig ungefär på samma ståndpunkt s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1885, dock<br />
var <strong>om</strong>sättningen ännu mindre. Prisen uppgåfvos vid <strong>år</strong>ets slut till £ 19<br />
à 22 pr tun.<br />
Hvaltran betinga<strong>de</strong> vid början af <strong>1886</strong> ett pris af £ 21 à 22 för l:ma<br />
<strong>och</strong> £ 19 à 20 pr tun för 2:da, men då <strong>de</strong>n nya tillförseln k<strong>om</strong> i markna<strong>de</strong>n,<br />
kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssa pris icke längre upprätthållas, utan sjönko <strong>de</strong> efter hand ända till<br />
£ 17 à £ 18. 10 för l:ma <strong>och</strong> £ 15. 10. 0 à £ 16. 10. 0 för 2:da.<br />
Dessa låga pris framkalla<strong>de</strong> en liflig <strong>om</strong>sättning, så att behållningarna betydligt<br />
förminska<strong>de</strong>s. Dock var ännu lagret af hvaltran något större vid <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s<br />
utgång än vid utgången af <strong>år</strong> 1885, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t behållningen af samtliga andra<br />
transorter ha<strong>de</strong> förminskats.<br />
För »Bottlenosetran» notera<strong>de</strong>s i slutet af 3 885 £ 24 à 25 pr tun,<br />
hvilket pris höll sig oförändradt un<strong>de</strong>r första hälften af <strong>1886</strong>, men se<strong>de</strong>rmera<br />
på grund af ringa efterfrågan sjönk efter hand ända till £ 18. Vid <strong>de</strong>nna<br />
punkt tog <strong>om</strong>sättningen å nyo fart, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r loppet af november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember<br />
ha<strong>de</strong> man åter igen stigan<strong>de</strong> pris intill £ 19. 10. 0 à £ 20. 10. 0.<br />
Till Hull importera<strong>de</strong>s 1,236 tuns tran <strong>år</strong> <strong>1886</strong> mot 1,634 tuns <strong>år</strong> 1885<br />
<strong>och</strong> 1,948 tuns <strong>år</strong> 1884.<br />
Vildt<br />
Importen af fjä<strong>de</strong>rfä <strong>och</strong> vildt, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1884 uppgick till ett vär<strong>de</strong> af<br />
£ 669,604, föll un<strong>de</strong>r 1885 till £ 655,328 <strong>och</strong> nedgick un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
till £ 351,199. Den an<strong>de</strong>l, <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena haft i <strong>de</strong>nsamma, utgör en<br />
obetydlighet <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> hufvudsakligast hafva utgjorts af import <strong>från</strong> Norge till<br />
London, Hull <strong>och</strong> Newcastle. Röran<strong>de</strong> förstnämda import uppgifves <strong>de</strong>n hafva
267<br />
varit s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r ett me<strong>de</strong>l<strong>år</strong> eller måhända något <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong>snittsprisen<br />
vid första hands köp hafva utgjort: ripor 1 sh. à 1 sh. 3 d., orrar<br />
1 sh. 3 d. à 1 sh. 9 d., hjerpar 10 d. à 1 sh. 1 d., tjä<strong>de</strong>r 2 sh. à 3 sh.<br />
6 d., harar 1 sh. 3 d. à 2 sh., allt pr styck. Varorna sägas i <strong>de</strong>t hela taget<br />
hafva framk<strong>om</strong>mit i godt skick.<br />
Öl.<br />
Importen af norskt öl är i stadigt <strong>och</strong> jemnt tilltagan<strong>de</strong>. Den utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong>- 1,084 barrels värda £ 3,286<br />
» 1885 1,178 8 B 2,801<br />
» 1884 1,100 » B 2,197<br />
» 1883 848 B B 1,614<br />
Denna import sker nästan uteslutan<strong>de</strong> till London, <strong>och</strong> har i <strong>och</strong> för<br />
<strong>de</strong>nna samt för import af is en regulier ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse med Kristiania via<br />
Porsgrund anordnats. Likas<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> reexportera<strong>de</strong>s största <strong>de</strong>len<br />
af <strong>de</strong>t importera<strong>de</strong> qvantum till transoceanska län<strong>de</strong>r, men konsumtionen in<strong>om</strong><br />
England lär också vara i tillväxt. Från Sverige importera<strong>de</strong>s blott 11 barrels,<br />
värda £ 52, mot 28 barrels un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Is.<br />
Oaktadt importen häraf till Storbritannien <strong>och</strong> Irland <strong>år</strong> <strong>1886</strong> var större<br />
än något af <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en, var dock på grund af ytterst låga pris<br />
vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nsamma betydligt mindre. Den utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 290,666 tons, värda £ 191,403<br />
1885 268,578 B » 215,987<br />
1884 _ 284,915 » » 255,861<br />
1883 228,162 B » 203,937<br />
1882 224^471 B » 259,755<br />
Importen till hufvudstationen stanna<strong>de</strong> ungefär vid samma siffra s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> (resp. 138 <strong>och</strong> 139 laster), medan <strong>de</strong>n till Grimsby aftog <strong>från</strong><br />
54,547 tons 1885 till 51,637 tons <strong>1886</strong>; <strong>och</strong> finnes, hvad sistnämda ort beträffar,<br />
anledning att befara ytterligare minskning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n,<br />
efter s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>nämda, <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s af »The Great<br />
Northern Ice C<strong>om</strong>panys anlagda fabrik för konstgjord is efter Pontifex &<br />
Woods system uppgifves hafva motsvarat anläggarnes förväntningar, i <strong>de</strong>t man<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista hälft har kunnat producera god, kristallklar blockis till ett<br />
pris af 4 à 5 sh. pr ton, levererad på kaj i Grimsby. Talrika i tidningarna<br />
offentliggjorda förklaringar <strong>från</strong> fiskare, s<strong>om</strong> hafva begagnat <strong>de</strong>nna sorts is, gå<br />
ut på att intyga, att <strong>de</strong>n är fullk<strong>om</strong>ligt lika god s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n norska. Nämda<br />
sällskap har <strong>de</strong>rfor beslutat att med <strong>de</strong>t snaraste utvidga sin fabrik, s<strong>om</strong> hittills<br />
blott har levererat 25 tons pr dag, <strong>de</strong>rhän, att <strong>de</strong>n skulle kunna leverera 75<br />
tons pr dag, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> lär <strong>de</strong>t efter förljudan<strong>de</strong> vara ifrågasatt att anlägga<br />
ännu en fabrik för konstgjord is i Grimsby.<br />
Exporten <strong>från</strong> Norge var temligen obetydlig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första 3 måna<strong>de</strong>r,<br />
då stark köld <strong>de</strong>ls stäng<strong>de</strong> exporthamnarna, <strong>de</strong>ls möjliggjor<strong>de</strong> insamlan<strong>de</strong>t härstä<strong>de</strong>s<br />
af Bnative ice». Un<strong>de</strong>r måna<strong>de</strong>rna maj—augusti var importen mycket<br />
liflig. Prisen höllo sig un<strong>de</strong>r hela säsongen ytterst låga; <strong>de</strong> börja<strong>de</strong> med <strong>om</strong>kring<br />
8 sh. 6 d. för större laster cif. London, för att <strong>de</strong>refter sjunka något<br />
un<strong>de</strong>r loppet af s<strong>om</strong>maren, men höja sig åter fram på hösten — ungefär i<br />
samma proportion s<strong>om</strong> frakterna sjönko <strong>och</strong> höj<strong>de</strong> sig. Det är icke lätt att<br />
inse, att sådana pris kunna lemna exportörerna <strong>de</strong>n ringaste förtjenst, <strong>och</strong>
268<br />
affären lär också i många fall hafva medfört direkta förluster, likas<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
klagas öfver en för långt drifvon konkurrens. Icke <strong>de</strong>sto mindre är <strong>de</strong>t en<br />
stor tillfredsställelse att se hurule<strong>de</strong>s en affär, s<strong>om</strong> öppnar så rika tillfällen<br />
till förtjenst för norskt arbetsfolk <strong>och</strong> till fraktink<strong>om</strong>st för norska fartyg, har<br />
kunnat, trots <strong>de</strong>n skarpa konkurrensen med konstgjord is, ej blott häfda sin<br />
plats, men göra framsteg på <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n, —• ett förhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong>,<br />
då konsumtionen af is framgent sj-nes vara i tilltagan<strong>de</strong>, man kan hoppas skall<br />
k<strong>om</strong>ma att fortfara.<br />
Importen <strong>från</strong> Norge till Hull af <strong>de</strong>nna vara uppgick un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1886</strong> till 22,470 tons, mot<br />
1885 » 20.700 » <strong>och</strong><br />
1884 » 25,180 »<br />
Till Newcastle åter utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> blott 2,318 tons.<br />
Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
Hela importen af trävaror till Storbritannien <strong>och</strong> Irland utgjor<strong>de</strong>:<br />
Hugget virke (bjelkar, timmer m. ni.)
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 19<br />
Alltså me<strong>de</strong>ltal för 8 <strong>år</strong> = 5,831,036 loads.<br />
Utsträckea jemförelsen mellan qvantiteten af importen <strong>från</strong> olika län<strong>de</strong>r<br />
af hugget <strong>och</strong> sågadt virke (stäfver oberäkna<strong>de</strong>) till närmast föregåen<strong>de</strong> quinquennium,<br />
förete sig följan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n:<br />
Härtill k<strong>om</strong>mer <strong>från</strong> Norge importera<strong>de</strong> möbler till ett vär<strong>de</strong> af £ 999,<br />
samt snickeriarbeten <strong>från</strong> Sverige för £ 66,442, <strong>från</strong> Norge för £ 4,118.<br />
269
270<br />
Sås<strong>om</strong> häraf framg<strong>år</strong>, un<strong>de</strong>rsteg sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s import till Storbritannien af<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> förbrukningsartikel <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r hvart<strong>de</strong>ra af närmast föregåen<strong>de</strong> 6<br />
<strong>år</strong>, så att ej sedan 1879 en lägre siffra förefinnes. Det af »Board of Tra<strong>de</strong>» angifna<br />
vär<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna införsel företer likale<strong>de</strong>s en ej blott <strong>de</strong>remot svaran<strong>de</strong>, utan<br />
pr load t. o. m. ytterligare minskad siffra, i <strong>de</strong>t att vär<strong>de</strong>t af hvarjo load af importen<br />
un<strong>de</strong>r 1884 upptagits till £ 2. 3. 5, un<strong>de</strong>r 1885 åter till £ 2. 3. 4,<br />
hvaremot <strong>de</strong>tta vär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> nedgick till £ 2. 2. 0. Det organ in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n engelska pressen, s<strong>om</strong> företrä<strong>de</strong>svis behandlar allt, s<strong>om</strong> med trävaruaffären<br />
st<strong>år</strong> i sammanhang, yttrar oek med anledning häraf, att »overtrading, overbuying<br />
and un<strong>de</strong>rselling» — öfverspekuiation, för höga inköps- <strong>och</strong> för låga försäljningspris<br />
— varit <strong>de</strong> för <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s trävarumarknad i London karakteristiska<br />
egend<strong>om</strong>ligheterna. Un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> trenne <strong>år</strong> ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna marknad<br />
visat sp<strong>år</strong> af matthet, orsakad <strong>de</strong>raf att byggningsindustriens driffje<strong>de</strong>r, spekulationen,<br />
småning<strong>om</strong> aftynat, hvarvid, i <strong>de</strong>n mån afsät.tningskanalerna hastigt utsina<strong>de</strong>,<br />
en skarp konkurrens uppstod, s<strong>om</strong> ytterligare nedtryckte prisen <strong>och</strong><br />
gaf upphof till ett slags »<strong>från</strong>-hand-till-mun-affärer», vid hvilka förtjenaten reducera<strong>de</strong>s<br />
till en obetydlighet, <strong>de</strong>r ens någon sådan inbragtes. Antagan<strong>de</strong>t,<br />
att prisen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 nått sin lägsta ståndpunkt, har sålunda visat sig<br />
illusoriskt.<br />
Ifrågavaran<strong>de</strong> affärsgren har ock un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> un<strong>de</strong>rgått en fullständig<br />
förändring i så måtto, att <strong>de</strong>n forna klassen af trävaruhandlare nästan försrunnit<br />
<strong>och</strong> ersatts af importörerna sjelfva eller <strong>de</strong>m representeran<strong>de</strong> agenter.<br />
Talrika af <strong>de</strong> stora kapitalstarka träfirmorna hafva sålunda upphört antingen i<br />
följd af frivillig afveckling eller oförmåga att följa med <strong>och</strong> beherska tingens<br />
förändra<strong>de</strong> ordning. Sås<strong>om</strong> en följd häraf bedrifves <strong>de</strong>nna affärsgren numera<br />
af en talrikare men mindre kapitalstark klass af köpare, hvilkas <strong>om</strong>sättning mer<br />
<strong>och</strong> mer antager karakteren af <strong>de</strong>taljaffär <strong>och</strong> s<strong>om</strong> mindre förmå att bära ofta<br />
inträffan<strong>de</strong> prisfall samt <strong>de</strong> talrika förluster gen<strong>om</strong> insolvents köpare, hvilka så<br />
menligt utmärka <strong>de</strong>nsamma.<br />
Väsentligen bidragan<strong>de</strong> härtill har utan tvifvel varit, att ångbåtar allt<br />
mera finna användan<strong>de</strong> äfven vid fraktan<strong>de</strong>t af trävaror. Det ligger ju i sakens<br />
natur, att, då or<strong>de</strong>r kunna effektueras <strong>från</strong> utskeppningshamnarna in<strong>om</strong> 2 à 3<br />
veckor i st. f. tillförne, då segelfartyg uteslutan<strong>de</strong> begagna<strong>de</strong>s, in<strong>om</strong> lika manga<br />
måna<strong>de</strong>r, blir <strong>de</strong>t synnerligen sv<strong>år</strong>t för <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> ega lager härstä<strong>de</strong>s, att betinga<br />
högre pris än <strong>de</strong> vid direkt import gällan<strong>de</strong>. Till allt större <strong>om</strong>fång ger<br />
sig ock numera sträfvan tillkänna, att direkt <strong>från</strong> exporthamnarna fylla behofven,<br />
i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong>ssa framträda, hvarigen<strong>om</strong> ock hvarje förutsättning för nödvändigheten<br />
af stora lager försvinner.<br />
Dessa förhållan<strong>de</strong>n, <strong>om</strong> än förlustbringan<strong>de</strong> för en <strong>och</strong> annan individ, böra<br />
<strong>och</strong> kunna dock icke utöfva någon menlig inverkan på trävarurörelsen i <strong>de</strong>ss<br />
helhet, snarare tvärt<strong>om</strong>, ty <strong>de</strong> medföra minska<strong>de</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigenoni<br />
billigare pris. Så mycket mera tydan<strong>de</strong> på en allmän stagnation in<strong>om</strong> affärslifvet<br />
är ock <strong>de</strong>rför <strong>de</strong>n minskning i förbrukningen, s<strong>om</strong> inträdt <strong>och</strong> å hvilken<br />
prisbillighet synes vara utan allt inflytan<strong>de</strong>. Outhyrda hus <strong>och</strong> fallan<strong>de</strong> hyror<br />
in<strong>om</strong> stä<strong>de</strong>rna samt nedsättning i arren<strong>de</strong>afgifterna å lan<strong>de</strong>t uppmuntra ej till<br />
byggnadsföretag, <strong>och</strong> då förut vunnen erfarenhet visat, att trävarumarkna<strong>de</strong>n<br />
varit en bland <strong>de</strong> sista, s<strong>om</strong> rönt inverkan af en förbättring i lan<strong>de</strong>ts allmänna<br />
affärsställning, erbju<strong>de</strong>r sig f. n. föga sannolikhet till att snart motse någon<br />
förändring till <strong>de</strong>t bättre in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna affärsgren.<br />
Röran<strong>de</strong> införseln af trävaror till London föreligga följan<strong>de</strong> uppgifter:
271<br />
Sågadt virke. (Styck.)<br />
1884 1885 <strong>1886</strong><br />
Plankor, battens, brä<strong>de</strong>r m. m 29,004,000 27,734,000 26,164,000<br />
Hugget virke. (Loads.)<br />
Bjelkar, sparrar, sleepers m. m 220,700 186,100 135,400<br />
Deraf ank<strong>om</strong>:<br />
Från Sverige:<br />
Plankor stycken 3,880,000 3,262,000 3,073,000<br />
Battens... » 3,776,000 3,329,000 3,220,000<br />
Brä<strong>de</strong>r » 3,168,000 3,444,000 3,480,000<br />
Bjelkar » 24,500 12,261 9,300<br />
Ved (Firewood) famnar 36,000 34,000 36,000<br />
Från Norge:<br />
Plankor stycken 86,000 103,000 35,000<br />
Battens » 1,063,000 510,000 553,000<br />
Brä<strong>de</strong>r » 7,843,000 7,256,000 7,082,000<br />
Bjelkar » 4,600 4,700 3,400<br />
Sparrar 56,000 41,000 43,300<br />
Ved (Firewood) famnar 5,800 5,600 6,400<br />
Behållningen i dockorna af nordiska trävaror uppgifves vid slutet af samma<br />
Sr hafva varit:<br />
Plankor stycken 3,566,000 3,662.000 3,251,000<br />
Battens » 2,766,000 2,980,000 2,434,000<br />
Brä<strong>de</strong>r » 6,638,000 7,216,000 6,995,000<br />
Bjelkar loads 14,900 18,500 10,800<br />
Röran<strong>de</strong> nu anförda import <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena yttrar <strong>de</strong>n högt<br />
ansedda trävarufirman Churchill & Sim följan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> jag trott förtjena att<br />
anföras:<br />
»Tillförseln <strong>från</strong> Sverige är så oumbärlig för Londons marknad, att aflastare<br />
hafva lyckats erhålla fulla pris för stora qvantiteter af <strong>de</strong>ras på framtida<br />
leverans kontrahera<strong>de</strong> produktion; men å andra sidan är <strong>de</strong>t lika obestridligt,<br />
att, då import annorle<strong>de</strong>s egt rum med nödvändighet att realiseras, ytterst<br />
få fall tor<strong>de</strong> finnas då sådant ej medfört förlust. Det är <strong>från</strong> sådana försäljningar,<br />
<strong>från</strong> konsignationer af blandad <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rhaltig beskaffenhet, s<strong>om</strong> markna<strong>de</strong>n<br />
blifvit försedd. Få hafva äfventyrat att i konsignation sända fullgod<br />
vara, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> visligen reserverat för <strong>de</strong>n bättre markna<strong>de</strong>n i uthamnarna <strong>och</strong><br />
å kontinenten. Häri<strong>från</strong> f<strong>år</strong> dock undantagas en alltjemt växan<strong>de</strong> tillförsel af<br />
hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r, af hvilka talrika konsignationer förek<strong>om</strong>mit <strong>och</strong> lika fullt<br />
funnit god efterfrågan.<br />
»Norske aflastare hafva erfarit mindre men än andra af härvaran<strong>de</strong> marknads<br />
tryckta ställning, ehuru <strong>de</strong>ras export till väsentlig <strong>de</strong>l hitk<strong>om</strong>mit osåld.<br />
Denna best<strong>år</strong> hufvudsakligast af hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r, hvilka helt <strong>och</strong> hållet hafva<br />
lyckats drifva <strong>de</strong>m <strong>från</strong> Londons sågar ur markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> f. n. monopolisera<br />
<strong>de</strong>n väsentligaste <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>nna affärsgren. Prisen <strong>de</strong>ra hafva varit <strong>om</strong> än<br />
jemförelsevis låga, dock temligen stadiga un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et, förrå<strong>de</strong>n måttliga <strong>och</strong><br />
efterfrågan tillfredsställan<strong>de</strong>. En alltjemt ökad konkurrens i <strong>de</strong>nna specialitet
272<br />
synes dock vara att motse <strong>från</strong> Sverige, hvars export <strong>de</strong>raf un<strong>de</strong>r sistlidna är<br />
uppgick till 31,000 standard emot 26,000 standard un<strong>de</strong>r 1885, <strong>och</strong> hvars<br />
produktion anses vara af bättre bå<strong>de</strong> beskaffenhet <strong>och</strong> tillverkning.»<br />
Uti <strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser, s<strong>om</strong> generalkonsulatet fått emottaga, med<strong>de</strong>las <strong>om</strong><br />
ifrågavaran<strong>de</strong> gren af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> export följan<strong>de</strong>:<br />
Till Cardiff importera<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
Hugget virke 255,600 loads, värda £ 225,714<br />
Sågadt » - 98,030 » » 211,170<br />
Summa 353,630 loads, värda £ 436,884<br />
mot <strong>år</strong> 1885:<br />
Hugget virke 249,702 loads<br />
Sågadt » 123,174 »<br />
Summa 372,876 loads<br />
Af <strong>de</strong>nna qvantitet ank<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>från</strong> Sverige:<br />
Hugget virke 1,663 loads, värda £ 2,411<br />
Sågadt » 20,058 » » 39,634<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge:<br />
Hugget virke 18,440 loads, värda £ 24,969<br />
Sågadt » 11,684 » » 25,455<br />
Prisen å gruftimmer hafva varit låga. Grufegarne hafva endast köpt i<br />
mån af behof, hvilket förorsakat, att, då fartygen af höststormarne fördröj<strong>de</strong>s,<br />
befintliga lager sålts till högre pris, men hafva <strong>de</strong>ssa genast åter sjunkit efter<br />
lasternas inträffan<strong>de</strong>. För gruftimmer har betalts cif. 25 sh. pr load <strong>och</strong><br />
för fransk pifrwood 15 sh. à 18 sh. pr ton.<br />
Plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Östersjön hafva importerats i mindre qvantiteter<br />
än nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, med undantag af hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r, hvaraf införseln varit<br />
betydlig, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> ofta betingat tillfredsställan<strong>de</strong> pris i följd af <strong>de</strong> talrika nybyggna<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> egt <strong>och</strong> fortfaran<strong>de</strong> ega rum. Granplankor <strong>från</strong> Canada säljas<br />
numera så billigt, att svensk dylik vara ej längre kan för<strong>de</strong>laktigt <strong>om</strong>sättas<br />
härstä<strong>de</strong>s, hvarför <strong>de</strong>n hufvudsakliga importen <strong>från</strong> Östersjön varit furu. Det<br />
är att anmärka, att <strong>de</strong>nna import mer <strong>och</strong> mer för hvart <strong>år</strong> sker med engelska<br />
ångare, hvilka nu kunna beräknas upptaga 9 /io af <strong>de</strong>t hela.<br />
Vicekonsuln i Newcastle med<strong>de</strong>lar, att med hänseen<strong>de</strong> till obearbetad trälast<br />
prisen un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>skeppningen voro 5 % un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> vid närmast föregåen<strong>de</strong><br />
ny<strong>år</strong> gällan<strong>de</strong> noteringar samt bibehöllo sig <strong>de</strong>refter oförändra<strong>de</strong> till mot slutet<br />
af juli, då minskad efterfrågan medför<strong>de</strong> ett nedgåen<strong>de</strong> af ytterligare <strong>om</strong>kring<br />
5 %, hvarefter dock få försäljningar sked<strong>de</strong>, <strong>och</strong> med oktober uppgingo prisen<br />
åter till v<strong>år</strong>noteringarna samt bibehöllo sig <strong>de</strong>rvid intill <strong>år</strong>ets slut. Gruftimmer<br />
notera<strong>de</strong>s i januari till 23 sh. 6 d. pr load, föllo i mars till 22 sh. 6 d.<br />
samt i juli ytterligare till 21 sh. à 21 sh. 6 d., men notera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r oktober
273<br />
åter till 22 sh. à 22 sh. 6 d. Props, kortblandad, börja<strong>de</strong> med 2 sh. 3 d.<br />
pr 72 fot 3 tums topp, nedgick i mars till 2 sh. I 1 /, d., hvilket pris <strong>de</strong>refter<br />
fortfor un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et med undantag för ti<strong>de</strong>n mellan medlet af juli till slutet<br />
af september, då endast 2 sh. kun<strong>de</strong> betingas. Lång props, med uteslutan<strong>de</strong><br />
3 tums topp, uppnåd<strong>de</strong> 2 sh. 9 d. till 2 sh. 10'/, d. för 72 fot. Syllar af<br />
5"X27," variera<strong>de</strong> mellan 2 sh. 7'/a d. <strong>och</strong> 2 sh. 9 d. pr 72 fot. Björkstockar<br />
af 4 tum oeh <strong>de</strong>rutöfver betala<strong>de</strong>s med <strong>om</strong>kring 30 sh. per load.<br />
Vicekonsuln i Grimsby anför, hurus<strong>om</strong> <strong>år</strong>ets import af trävaror minskats<br />
till 218,460 loads mot 276,286 un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong>, hvaribland syllar<br />
— sleepers — med ej mindre än 32,031 loads. Ifrågavaran<strong>de</strong> import för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s<br />
mellan nedanståen<strong>de</strong> firmor:<br />
Bennets & C:o 70,989 loads<br />
G. A. Cair & C:o 24,795 »<br />
Seddon Shepherd & C:o 20,559 »<br />
J. Chapman & O.o 16,665 »<br />
S. Ellis 16,170 »<br />
Wintringham & Sons 9,901 »<br />
Marshall & Atkinson 7,416 »<br />
George Horseley & C:o 4,922 »<br />
Diverse firmor (syllar) 36,215 »<br />
» » (öfrigt) 10,825 »<br />
Summa 218,457 loads<br />
Vicekonsuln i Hull med<strong>de</strong>lar att importen af gruftimmer <strong>och</strong> -stöttor så väl<br />
<strong>från</strong> Sverige s<strong>om</strong> Norge väsentligen öka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, sås<strong>om</strong> synes af efterföljan<strong>de</strong><br />
jemförelse:<br />
Från Sverige:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Loads Loads Loads<br />
Plank, battens <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r 97,362 117,876 88,166<br />
Gruftimmer <strong>och</strong> stöttor 52,672 36,974 30,792<br />
Från Norge:<br />
Plank, battens <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r 8,700 10,022 7,581<br />
Gruftimmer <strong>och</strong> stöttor 23,390 18,550 23,166<br />
Prisen å sågadt virke hafva företett en jemn nedgång, <strong>och</strong> vid <strong>de</strong>t nya<br />
<strong>år</strong>ets ingång var efterfrågan så ringa oeh lagren så betydliga, att, <strong>de</strong>rest större<br />
tillförsel inträffar vid v<strong>år</strong>skeppningens början, ett ytterligare prisfall tor<strong>de</strong> vara<br />
att motse.
274<br />
Jern <strong>och</strong> stål.<br />
En allmän öfversigt af <strong>de</strong>nna marknad un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> utfaller gynsammare,<br />
än hvad förhållan<strong>de</strong>na un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första <strong>de</strong>l läto förmoda. Då gällan<strong>de</strong><br />
pris voro lägre <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> tillverkare mindre behållning än måhända någonsin<br />
tillförne, men mot slutet af <strong>år</strong>et stäl<strong>de</strong> sig noteringarna bättre, hufvudsakligen<br />
till följd af en stigan<strong>de</strong> efterfrågan <strong>från</strong> Förenta staterna samt <strong>de</strong>rjemte utan<br />
tvifvel med anledning af minskad produktion. Vid början af sistlidne april<br />
gjor<strong>de</strong>s försök att gen<strong>om</strong> inbör<strong>de</strong>s öfverensk<strong>om</strong>melse mellan producenterna åvägabringa<br />
en minskning af 25 % i tillverkningen, <strong>och</strong> ehuru man ej lycka<strong>de</strong>s<br />
framställa någon praktisk form för ett dylikt aftal, <strong>och</strong> till följd <strong>de</strong>raf samfäld<br />
åtgärd i angifven riktning uteblef, nåd<strong>de</strong>s dock i verkligheten i viss mån hvad<br />
man afsett, i <strong>de</strong>t att antalet af i gång varan<strong>de</strong> masugnar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 1 januari<br />
<strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> 416, <strong>de</strong>n 1 oktober nedgått till 360 <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets slut uppgick<br />
till 3 73, eller enligt annan källa 3 77. Då hela antalet af till sist anförda<br />
tidpunkt uppförda masugnar angifves vara 857, framst<strong>år</strong> häraf, att blott <strong>om</strong>kring<br />
44 % af <strong>de</strong>ssa voro i bruk. Hvad åter ang<strong>år</strong> exporten af jern <strong>och</strong><br />
stål till Förenta Staterna, uppgick <strong>de</strong>nna un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> till 812,544 tons mot<br />
405,321 tons un<strong>de</strong>r 1885 <strong>och</strong> 454,804 tons un<strong>de</strong>r 1884, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>nna tillökning<br />
så mycket märkligare, s<strong>om</strong> knappast någon åtgärd annat än absolut införselförbud<br />
<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rlåtits för att gen<strong>om</strong> egen produktion fylla behofvet, framför<br />
allt till <strong>de</strong> 8,010 mil nya jernvägar, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et bygg<strong>de</strong>s.<br />
Benägenheten att i stället för smi<strong>de</strong>sjern begagna stål har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
vunnit ytterligare utsträckning, <strong>och</strong> många jerntillverkare sägas vara starkt betänkta<br />
på att i öfverensstämmelse <strong>de</strong>rmed förändra sina verk. Man antager<br />
ock, att, ehuru öfriga grenar af jerntillverkningen un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> visa en<br />
minskad tillverkning, motsatsen egt rum med stål, hvartill väsentligaste orsaken<br />
tillskrifves <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> efterfrågan <strong>från</strong> Förenta Staterna. Det prisfall å stål,<br />
s<strong>om</strong> inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets förra hälft, ha<strong>de</strong> sin anledning i upplösningen af <strong>de</strong>t<br />
internationella syndikat, s<strong>om</strong> haft till syftemål att reglera prisen å rails <strong>och</strong><br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sin tillvaro anses hafva i hög grad verkat menligt för <strong>de</strong>n engelska<br />
railtillverkningen. Nämnda syndikat upplöstes un<strong>de</strong>r april, hvarefter priset å<br />
stålrails, s<strong>om</strong> dittills varit £ 4. 15. 0, på en gång föll till £ 3. 10. 0, <strong>från</strong><br />
hvilken ruineran<strong>de</strong> ståndpunkt <strong>de</strong>t likvisst se<strong>de</strong>rmera åter stigit till £ 3. 15. 0<br />
à £ 4. 0. 0. Med <strong>de</strong>tta pris <strong>och</strong> äfven med temligen mycket högre k<strong>om</strong>ma<br />
stålrails hädanefter städse att föredragas framför sådana af jern med hänseen<strong>de</strong><br />
till <strong>de</strong> förras större varaktighet, <strong>och</strong> obestridligt är, att just <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>ras egenskap<br />
k<strong>om</strong>mer att i ganska väsentlig mån allt framgent inverka på jernmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Sålunda anföres <strong>från</strong> London- & North Westernjernvägen, hurus<strong>om</strong><br />
31,391 tons jernskenor erfordra<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r 1876 till banans un<strong>de</strong>rhåll, hvaremot<br />
<strong>de</strong>nna siffra gen<strong>om</strong> begagnan<strong>de</strong>t af stålrails un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> sjunkit till 11,600 tons.<br />
Dertill k<strong>om</strong>mer ytterligare, att utslitna stålrails kunna begagnas vid tillverkning<br />
af nya — så att säga återförnyas — med en förlust af blott 14 à 15<br />
Xi <strong>de</strong>ruti slitningen un<strong>de</strong>r begagnan<strong>de</strong>t inbegripen. Ett ytterligare vigtigt användan<strong>de</strong><br />
af stål, nemligen sås<strong>om</strong> jernvägssyllar, motses med stora förhoppningar,<br />
då <strong>de</strong>rmed anstälda försök sägas hafva utfallit tillfredsställan<strong>de</strong>. Th<strong>om</strong>as<br />
(xilchrists metod för stålberedning vinner ock allt större utbredning, så att<br />
<strong>de</strong>rvid produeeradt stål un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> uppgick till 258,463 tons mot 145,707<br />
un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Importen till Storbritannien <strong>och</strong> Irland un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> synes af nedan anförda<br />
tabell, i hvilken till jemförelse motsvaran<strong>de</strong> siffror för äfven <strong>de</strong> tvenne närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en upptagits:
Häraf inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong>:<br />
275<br />
Sverige Norge<br />
Jernmalm 743 Tons, 444 £ 804 Tons, 924 £<br />
Tackjern 39,269 » 192,712 » 100 » 300 »<br />
Stangjern 85,566 » 831,882 i> 641 » 8,363 r><br />
Skrotjern 1,117 » 3,267 » 879 » 2,789 »<br />
Stål, ej förarbeladt 5,438 » 61,499 » 2 » 24 »<br />
Manufakturvaror 352,978 Cwts 295,377 » 40,099 Cwts 34,015 »<br />
Exporten* un<strong>de</strong>r samma tid utgjor<strong>de</strong>:<br />
En granskning af ofvan angifna siffror visar, att exporten af jern <strong>och</strong><br />
stål un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> vunnit en ej obetydlig tillökning i qvantitet mot un<strong>de</strong>r<br />
närmast foregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, men att icke <strong>de</strong>ss mindre <strong>de</strong>t uppgifna totalvär<strong>de</strong>t <strong>de</strong>raf<br />
förblifvit nära nog oförändradt — ett förhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> tydligast åskådliggör<br />
markna<strong>de</strong>ns tryckta ställning.<br />
*) Maskiner <strong>de</strong>ri ej inberäkna<strong>de</strong>.<br />
**) Deraf till Sverige <strong>och</strong> Norge resp.:<br />
24,260 113,819 19,579 106,442 26,825 138,257
276<br />
A/sättningen of svenskt jern <strong>och</strong> stål å <strong>de</strong>nna marknad har enligt <strong>från</strong><br />
fullt sakkunnig person benäget med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter icke företett någon förbättring,<br />
utan snarare motsatsen.<br />
»Vid <strong>år</strong>ets ingång — yttras i nämnda med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> —- måste lägre anbud<br />
antagas för nästan alla slag af jern <strong>och</strong> stål, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt blefvo <strong>de</strong> bortsluta<strong>de</strong><br />
qvantiteterna i <strong>de</strong> flesta fall mindre än hvad förhållan<strong>de</strong>t varit vid<br />
samma tid af närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Mot <strong>år</strong>ets slut visa<strong>de</strong> sig dock en lifligare<br />
efterfrågan, främst orsakad af en bättre ton å <strong>de</strong>n amerikanska markna<strong>de</strong>n,<br />
utan att dock någon prisstegring <strong>de</strong>raf framkalla<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna<br />
förhoppningsfullare stämning ingick <strong>de</strong>t nya <strong>år</strong>et, hvilket, sås<strong>om</strong> vi befara, sv<strong>år</strong>ligen<br />
k<strong>om</strong>mer att rättfärdiga <strong>de</strong>nsamma.<br />
Hvad åter ang<strong>år</strong> <strong>de</strong> särskilda tillverkningarna, fortfar Dannemora-jernet<br />
att i Sheffield bibehålla sitt gamla rykte <strong>och</strong> har funnit afsättning till förut<br />
vanlig mängd.<br />
Bessemer har sålts i stora qvantiteter, men till 5 à 10 sh. lägre pris per<br />
ton än un<strong>de</strong>r 1885, hufvudsakligen emedan Sheffieldmarkna<strong>de</strong>n öfverfylts utöfver<br />
konsumtionsförmågan.<br />
Af ståljern <strong>och</strong> råstänger har förbrukningen betydligt aftagit, sedan <strong>de</strong>ssa<br />
slag nästan all<strong>de</strong>les utträngts af Bessemer. För <strong>de</strong> små qvantiteter, s<strong>om</strong> funnit<br />
afnämare, hafva dock förut gällan<strong>de</strong> pris betalts.<br />
Tackjern af l:ma qvalitet har afyttrats i stora qvantiteter, vid <strong>år</strong>ets början<br />
till temligen goda pris, men för stora konsignationer nedtrycktes <strong>de</strong>ssa mot<br />
<strong>år</strong>ets slut.<br />
Sötntenar — »nailrods» — förbrukas numera blott i små qvantiteter in<strong>om</strong><br />
England, då handsmidd spik icke längre kan konkurrera med <strong>de</strong>n å maskin förfärdiga<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> fått fast fot in<strong>om</strong> markna<strong>de</strong>n.<br />
Till Indien afsattes <strong>de</strong> för <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> förbrukning lämpliga slag, hufvudsakligen<br />
valsa<strong>de</strong> stänger, till vanlig mängd, men med nedåtgåen<strong>de</strong> pris.<br />
Levantiska markna<strong>de</strong>n var synnerligen trög, hvaremot Amerika var un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et en rätt god afnämare; men <strong>de</strong>n alltjemt förbättra<strong>de</strong> qvaliteten af <strong>de</strong>n inhemska<br />
tillverkningen af jern <strong>och</strong> stål utesluter förhoppningen att finna ökad<br />
afsättning in<strong>om</strong> nämnda land för svensk vara af förevaran<strong>de</strong> slag.»<br />
Vicekonsuln i Sheffield yttrar i afgifven rapport följan<strong>de</strong>:<br />
»Huruvida senaste <strong>år</strong> varit för jern- <strong>och</strong> ståltillverkaren gynsammare än<br />
närmast förutgåen<strong>de</strong>, tor<strong>de</strong> vara sv<strong>år</strong>t att afgöra. Affärerna hafva <strong>om</strong>fattat stora<br />
qvantiteter, men till synnerligen tryckta pris. Det nya <strong>år</strong>et har visserligen inträdt<br />
med ljusare utsigter, tackjern m. m. har sprungit upp ganska betydligt<br />
i pris, men huruvida <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong>mer att blifva beståndan<strong>de</strong> är en <strong>om</strong>tvistad<br />
fråga. Lagren af svenskt jern äro f. n. ansenliga, men icke för ty sägas åtskilliga<br />
kontrakt nyligen hafva afslutats <strong>om</strong> framtida leveranser sträckan<strong>de</strong><br />
sig åtskilliga <strong>år</strong> framåt.<br />
»Tackjern, bå<strong>de</strong> af me<strong>de</strong>l- <strong>och</strong> god qvalitet, har rönt god efterfrågan <strong>och</strong><br />
betingat <strong>från</strong> £ 3. 15. 0 till £ 6. 0. 0. — Blo<strong>om</strong>s jern finna här föga efterfrågan<br />
<strong>och</strong> betinga, allt efter s<strong>om</strong> <strong>de</strong> äro enkel- eller dubbelvälda, £ 6 à 10.<br />
— Träkoljern i ringar g<strong>år</strong> hufvudsakligen direkt <strong>från</strong> Sverige till kardtråddistriktet<br />
<strong>och</strong> betalas med £ 8. 15. 0 till £ 11. 0. 0. — Sömtenar, Bundling-<br />
<strong>och</strong> Tawø-jern har afyttrats till £ 8. 10. 0 à £ 10. 0. 0. — Ståljern<br />
till <strong>om</strong>smältning har rönt föga efterfrågan <strong>och</strong> betalts med:
277<br />
Ordinära råstänger frän... £ 6. 10. 0 till högre pris<br />
bättre qvaliteter £ 7. 5. 0<br />
bästa £ 9. 0. 0<br />
Svenskt Bessemer, Siemens Martin, äfvens<strong>om</strong> »Siemens Martin tillverkadt<br />
in<strong>om</strong> England af svenskt taekjern, begagnas till allt större utsträckning i st. f.<br />
<strong>de</strong> billigare slagen af gjutstål (Crucible Caststeel), hvilket naturligtvis inverkar<br />
på sist anförda varas afsättning <strong>och</strong> pri3. — Dubbelviildt, vahadt eller smidt<br />
ståljern för <strong>om</strong>smältning förek<strong>om</strong>mer i talrika stämplar, s<strong>om</strong>, allt efter <strong>de</strong>t anseen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t eger, betingar <strong>från</strong> £ 8. 10. O till £ 15. 0. 0.—Damiemorajern<br />
betingar:<br />
Ordinärt Lancashire £ 12 à 15<br />
Me<strong>de</strong>lsorter. £ 16 à 19<br />
Bästa £ 20 <strong>och</strong> <strong>de</strong>röfver.<br />
Ståljemsafhugg, valsa<strong>de</strong> eller smidda, samt sömtensändar betalas med £<br />
4. 15. O ända till £ 8. 10. O för bästa märken samt af Dannemora tillverkning<br />
£ 13. 0. 0. — Sömjernsaffall (Nail Iron Scrap) <strong>och</strong> Siemens Martin<br />
sömtensändar (Nail Scrap) frän £ 5. 0. O till högre priser. — Köpmansjern<br />
(Merchant Iron) <strong>från</strong> .£ 8. 0. O <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver. — Svensk Bessemer:<br />
konkurrensen in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna artikel har fortfaran<strong>de</strong> varit synnerligen skarp, <strong>och</strong><br />
sål<strong>de</strong>s<br />
»Ingots» för £ 6. 0. 0 till h ogre pris,<br />
»Bio<strong>om</strong>s» <strong>och</strong> »Billets» £ 7. 15. 0 till högre pris.<br />
Fyrkant-, rund- <strong>och</strong> plattjern betiuga i goda assortimenter samma pris s<strong>om</strong><br />
»Bio<strong>om</strong>s»; vid smärre partier fordras dock 5 a 10 sh. per ton öfverpris.<br />
»Rods» — n:is 4 <strong>och</strong> 5 — betinga 25 till 30 sh. högre pris än »Bio<strong>om</strong>s».<br />
— Siemens Martin stål har ännu icke lyckats vinna <strong>de</strong>n afsättning s<strong>om</strong> svensk<br />
Bessemer <strong>och</strong> noteras med 15 a 30 sh. per ton högre pris än <strong>de</strong>tta. — Svensk<br />
Bessemer »Box Ends'» i större partier <strong>om</strong>kring £ 4. 17. 6 till £ 5. 0. 0.<br />
Svensk Bessemer affall (Scraps) £ 4. 15. 0 <strong>och</strong> till högre pris. Svenskt »Spiegel»<br />
uttränges allt mera af tysk vara <strong>och</strong> utbju<strong>de</strong>s till £ 5. 0. 0 per ton <strong>och</strong><br />
högre pris, med en halt af 10 % mangan. — Samtliga nu angifna pris äro<br />
beräkna<strong>de</strong> per ton <strong>och</strong> afse leverans i Hull eller kolhamn, <strong>de</strong>r ej annorlunda<br />
finnes särskildt angifvet.<br />
Till följd af liflig efterfrågan <strong>från</strong> Amerika efter förslitna rails hafva prisen<br />
på vanliga sådana stegrats med 5 till 10 sh. per ton, hvilket likale<strong>de</strong>s<br />
återverkat på taekjern <strong>och</strong> engelsk Bessemer. Så vidt jag kunnat finna, har<br />
ännu ej lägsta punkten i prisens nedåtgåen<strong>de</strong> ernåtts — ett antagan<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
ock vunnit bekräftelse af <strong>de</strong> försäljningar af svenskt taekjern m. m., s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s första månad här cgt rum.»<br />
Vicekonsuln i Birmingham med<strong>de</strong>lar följan<strong>de</strong>:<br />
»Jemförelsevis föga svenskt jern har un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> afsatts in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt betinga<strong>de</strong> pris varit lägre än någonsin tillförne. Hufvudsakligaste<br />
affärerna afslutas gen<strong>om</strong> Londonerhus eller gen<strong>om</strong> agenter, resan<strong>de</strong><br />
för svenska firmor. Något mindre <strong>om</strong>sattes gen<strong>om</strong> Sheffieldhus eller 2 till 3<br />
firmor härstä<strong>de</strong>s.<br />
Behållningen i lager är med anledning häraf obetydlig, likas<strong>om</strong> större leveranser<br />
aldrig kontraheras. Notera<strong>de</strong> pris per ton med fri leverans å förbrukningsorten<br />
hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit:<br />
Taekjern, fritt levereradt härstä<strong>de</strong>s, efter qvalitet £ 4. 2. 6 till £ 5. 10. 0.
278<br />
Jern »Blo<strong>om</strong>s», med mycket ringa <strong>om</strong>sättning, £ 6. 0. 0 till £ 9. 10. 0.<br />
Spiktenar bästa qvalitet £ 9. 10. 0 till £ 10. 10. 0, vanlig qvalitet<br />
£ 9. 2. 6 till £ 10. 0. 0.<br />
Jernplåt, dubbelbredd, valsad eller smidd med föga <strong>om</strong>sättning £ 9. 0. 0<br />
£ 14. 10. 0 efter qvalitet.<br />
Valsadt stangjern <strong>från</strong> £ 8. 17. 6 till £ 10. 5. 0.<br />
Trådjern <strong>från</strong> £ 10. 0. 0 till £ 11. 10. 0.»<br />
Vieekonsuln i Cardiff med<strong>de</strong>lar:<br />
»Jern- ocb stålindustrien å <strong>de</strong>nna plats har <strong>de</strong>lat <strong>de</strong>t allmänna affärsbetrycket,<br />
men dock mot <strong>år</strong>ets slut un<strong>de</strong>rgått en betydlig förbättring. Stora or<strong>de</strong>r,<br />
isynnerhet af stålsleepers — jernvägssyllar — ingingo, <strong>och</strong> förhoppning<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n forna goda ti<strong>de</strong>ns återvändan<strong>de</strong> är allmän. Nämda stålsleepers hafva<br />
med f. n. rådan<strong>de</strong> låga pris vunnit betydlig förbrukning i stället för hittills<br />
begagna<strong>de</strong> träsleepers <strong>och</strong> tillverkas i en ofantlig skala vid <strong>de</strong>t i närheten af<br />
Cardiff belägna Dowlais jernverk.<br />
Följan<strong>de</strong> siffror föreligga röran<strong>de</strong> prisen å jern oeh stål f. o. b. i Cardiff<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, allt per ton:<br />
Stålskenor<br />
(rails) Stålplåtar Jernplåtar Stangjern<br />
Jan.—mars ... £ 5. 0. 0 £ V. 0. 0 £ 6. 0. 0 £ 4. 10. 0<br />
April 4. 15. 0 » 6. 15. 0 » 5. 15. 0 » 4. 7. 0<br />
Maj...juni » 4. 5. 0 » 6. 15. 0 .5. 15. 0 » 4. 5. 0<br />
Juli »4. 0. 0 » 6. 15. 0 »5. 12. 6 » 4. 5. 0<br />
Aug.—nor. ... 4. 0. 0 » 6. 15. 0 » 5. 10. 0 » 4. 5. 0<br />
Dec _ » 4. 2. 6 » 0. 15. 0 » 5. 10. 0 » 4. 5. 0<br />
men har vid innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s början en betydlig prisförhöjning inträdt.»<br />
Stenkolsindustrien un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> kännetecknas af minskad produktion<br />
med fallan<strong>de</strong> pris <strong>och</strong> aftagan<strong>de</strong> export. Detta framst<strong>år</strong> närmare af här nedan<br />
anförda sifferuppgifter, vid hvilka tor<strong>de</strong> observeras, att redogörelse för totalbeloppet<br />
af produktionen un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> ännu icke offentliggjorts:<br />
År Produktion<br />
Tons<br />
Jemförd med närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
Tons<br />
1875 131,867,105 + 0,790,189<br />
1876 133,344,766 + 1,477,661<br />
1877 134,610,763 + 1,265,997<br />
1878 132,654,087 — 1,956,676<br />
1879 134,008,228 + 1,354,141<br />
1880 146,818,622 + 12,810,394<br />
1881 154,184,300 + 7,365,678<br />
1882 156,499,977 + 2,315,677<br />
1883 163,737,327 + 7,327,350<br />
1884 160,757,179 — 3,409,548<br />
1885 159351,418 — 1,405,761
279<br />
Att sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer att förete en ytterligare minskning i kolproduktionen<br />
antages sannolikt på <strong>de</strong>n grund, att exporten af kol varit nära en half<br />
million tons mindre, att färre masugnar varit i gäng, att skeppsbyggeriverksamheten<br />
likale<strong>de</strong>s varit mindre än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, att förbrukningen<br />
af stål allt mera uttränger <strong>de</strong>n af jern, hvarigen<strong>om</strong>, då tillverkningen<br />
af <strong>de</strong>t förra erfordrar mindre kol per ton, konsumtionen Läraf minskas, samt<br />
att i allmänhet väsentliga förbättringar i <strong>och</strong> för tillgodogöran<strong>de</strong>t af ifrågavaran<strong>de</strong><br />
bränsle fortfaran<strong>de</strong> <strong>och</strong> allt mera finna tillämpning.<br />
Exporten af kol un<strong>de</strong>r senaste 5 <strong>år</strong> har utgjort:<br />
Me<strong>de</strong>lpriset af <strong>de</strong> exportera<strong>de</strong> kolen beräknas hafva utgjort per ton:<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> 8 shi. 5 d.<br />
» 1885 8 sh. 11'/, d.<br />
» 1884 9 sh. 4 d.<br />
Motsvaran<strong>de</strong> prisfall har ock egt rum å hvad s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t förbrukats,<br />
så väl till hushålls- s<strong>om</strong> till industriella behof, ehuru hvad <strong>de</strong> förstanförda ang<strong>år</strong><br />
en sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vill synas fullt berättigad klagan ofta frauiställes <strong>de</strong>rhän,<br />
att <strong>de</strong>t billigare priset mindre k<strong>om</strong>mer förbrukaren till godo Un <strong>de</strong> mellanhän<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> förmedla distributionen. Priset vid kolgrufvorna har emellertid numera<br />
nått <strong>de</strong>n låga ståndpunkt, att <strong>de</strong>ssas bearbetning vid ett ytterligare prisfall<br />
flerestä<strong>de</strong>s icke vidare lönar sig, <strong>och</strong> häruti tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t kraftigaste korrektiv<br />
mot en fortgåen<strong>de</strong> öfverproduktion vara att finna.<br />
Tvifvel hafva in<strong>om</strong> pressen framstälts röran<strong>de</strong> möjligheten af en fortgåen<strong>de</strong><br />
utveckling af Storbritanniens kolexport i samma progression s<strong>om</strong> hittills.<br />
Sås<strong>om</strong> väsentligaste skäl härför framställes, ej möjligen förminskad tillgång<br />
in<strong>om</strong> här varan<strong>de</strong> stenkolsgrufvor <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf fördyrad brytningskostnad, utan en<br />
ökad produktion in<strong>om</strong> andra kolproduceran<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r. Sålunda anföres <strong>de</strong>nna<br />
produktion hafva un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod ökats in<strong>om</strong>:<br />
Förenta Staterna <strong>från</strong> tons 35,468,000 till »»0,913,000<br />
Tyskland » t, 26,395,000 J> 60,000,000<br />
Frankrike » » 13,330.000 » 21,000,000
280<br />
Belgien <strong>från</strong> tons 13,697,000 till 17,347,000<br />
Byssland B » 760,000 B 3,950,000<br />
Österrike » » 4,295,000 B 7,191,000<br />
<strong>och</strong> redan börjar Tyskland att uttränga engelska kol <strong>från</strong> Holland, äfvens<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Belgien, hvilket förhållan<strong>de</strong> likale<strong>de</strong>s iDträdt oeh ytterligare k<strong>om</strong>mer<br />
att visa sig in<strong>om</strong> Frankrike i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong>n nordfranska kolgrufvedriften utvecklas.<br />
En ökad möjlighet till konkurrens skulle beredas produktionen <strong>från</strong><br />
»Midland»-koldistrikten <strong>de</strong>rest <strong>de</strong>n ifrågasatta kanalen <strong>från</strong> Manchester till hafvet<br />
blir en verklighet, likas<strong>om</strong> måhända i ännu högre grad gen<strong>om</strong> en kanal<br />
<strong>från</strong> Sheffield-distriktet till Humber-flo<strong>de</strong>n — båda dock förslag, hvilkas utföran<strong>de</strong><br />
tor<strong>de</strong> möta stora sv<strong>år</strong>igheter företrä<strong>de</strong>svis <strong>från</strong> <strong>de</strong> mäktiga, konkurreran<strong>de</strong><br />
jernvägsbolagen.<br />
Uti <strong>från</strong> vicekonsulerna mottagna rapporter med<strong>de</strong>las följan<strong>de</strong>:<br />
Cardiff. Häri<strong>från</strong> exportera<strong>de</strong>s:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> 7,860,512 tons stenkol<br />
emot » 1885 8,222,386<br />
<strong>och</strong> 1884 7,947,445 »<br />
(samt <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 930,000 tons »bunker-coals»).<br />
Af <strong>de</strong>ssa qvantiteter utför<strong>de</strong>s:<br />
Med svenska fartyg Med norska fartyg<br />
År <strong>1886</strong> tons 36,688 198,546<br />
1885 34,467 279,230<br />
» 1884 50,939 257,545<br />
I <strong>de</strong>t hela visar stenkolsexporten <strong>från</strong> Cardiff för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> i jemförelse<br />
med nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> ett aftagan<strong>de</strong> af 361,874 tons eller 4 1/3 %. Detta<br />
aftagan<strong>de</strong> är enligt uppgift orsakadt <strong>de</strong>raf, att 480,171 tons stenkol <strong>från</strong><br />
Rhondda Valley för<strong>de</strong>s med Coerphilly-Pontypridd-jernvägen till Newport för<br />
att <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afskeppas i stället för s<strong>om</strong> tillförne till Cardiff, hvari äfven ligger<br />
en förklaring <strong>de</strong>raf, att Newport ensamt af <strong>de</strong> Syd-Waleska stenkolshamnarna<br />
visar ett tilltagan<strong>de</strong> i kolexporten un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> — <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta till en<br />
icke obetydlig grad.<br />
Af Cardiffs hela export mottog:<br />
Sverige 29,932 tons till ett vär<strong>de</strong> af £ 13,796<br />
Norge 14,472 6,978<br />
Andra län<strong>de</strong>r ut<strong>om</strong> England— 6,539,753 3,048,077<br />
Tillsammans 6,584,157 tons till ett vär<strong>de</strong> af £ 3,068,851<br />
Prisen hafva varit betydligt lägre <strong>år</strong> <strong>1886</strong> än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, nemligen för bästa »double screeneds-qvaliteten f. o. b. 9 sh. 9 d. emot<br />
11 sh. <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> för sämre qvaliteter 9 sh. 3 d. à 7 sh. 6 d. per ton.<br />
Af cokes exportera<strong>de</strong>s 66,666 tons <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
emot 51,132 B B 1885<br />
<strong>och</strong> 33,710 » B 1884,<br />
hvaraf<br />
med svenska fartyg med norska fartyg<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> 559 tons 846 tons<br />
» 1885 — 169<br />
1884 900 750<br />
<strong>och</strong> hafva prisen noterats till 16 sh. à 18 sh. per ton f. o. b.
281<br />
Af Patent fuel exportera<strong>de</strong>s 220,53 3 tona <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
emot 237,008 » » 1885<br />
<strong>och</strong> 189,66 7 » » 1884,<br />
hvaraf<br />
med svenska fartyg med norska fartyg<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong>.. 2,779 tons 24,998 tons<br />
» 1885 1,160 » 4,975 »<br />
» 1884 600 » 6,484 »<br />
<strong>och</strong> hafva prisen noterats till 13 sh. à 14 sh. per ton eller betydligt högre<br />
än un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Hull. Häri<strong>från</strong> exportera<strong>de</strong>s till Sverige un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> 128,902 tons kol, mot<br />
» 1885 114,119 > »<br />
» 1884 112,507 »<br />
samt till Norge:<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> 26,957 tons kol, mot<br />
» 1885 32,180 » »<br />
» 1884 35,334 » »<br />
Kolgrufveegarne in<strong>om</strong> Yorkshiredistriktet <strong>och</strong> härvaran<strong>de</strong> kolexportörer hafva<br />
un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> brukat afgifva intyg röran<strong>de</strong> vigt <strong>och</strong> qvalitet af <strong>från</strong> Hull<br />
utskeppa<strong>de</strong> kol, <strong>och</strong> har anledning saknats att misstänka tillförlitligheten af<br />
<strong>de</strong>ssa intyg. Un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> hafva dock åtskilliga klag<strong>om</strong>ål ingått <strong>från</strong> bå<strong>de</strong><br />
Sverige oeh Norge till <strong>de</strong>tta vicekonsulat mot bå<strong>de</strong> qvalitet <strong>och</strong> vigt af mottagna<br />
laddningar, hvari framstälts tvifvel med hänseen<strong>de</strong> till tillförlitligheten<br />
af ifrågavaran<strong>de</strong> uppgifter, <strong>och</strong> vid med anledning häraf anstälda un<strong>de</strong>rsökningar<br />
<strong>och</strong> efterforskningar har <strong>de</strong>t uppdagats, att i åtskilliga certifikat ej blott ett<br />
större antal tons af kol angifvits, utan ock en qvalitet af bättre beskaffenhet<br />
än <strong>de</strong> i verkligheten afskeppa<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r sådant förhållan<strong>de</strong> anser jag mig böra<br />
tillstyrka, att då aftal eller köp af något särskildt slag af kol sker, ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
köpare i Sverige eller Norge stipulera, att hvarje skeppning åtföljes af<br />
ett intyg, un<strong>de</strong>rtecknadt af »the Hull Corporation Coal-Inspoctor» <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter<br />
verificeradt af vicekonsuln. Utan att <strong>de</strong>tta försigtighetsmått iakttages, finnes,<br />
sås<strong>om</strong> nu visat sig, ej <strong>de</strong>n ringaste garanti att köpare erhålla hvad <strong>de</strong> sig betingat,<br />
vare sig i vigt eller qvalitet.<br />
Grimsby. Från <strong>de</strong>nna hamn skeppa<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> tillsammans 487,028<br />
tons kol eller 77,692 tons mera än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, oaktadt <strong>de</strong>tta<br />
visa<strong>de</strong> <strong>de</strong>n största export, s<strong>om</strong> dittills förek<strong>om</strong>mit. Af förstnämnda qvantum<br />
afgingo till Sverige 152,929 tons <strong>och</strong> till Norge 27,969 tons. Prisen hafva<br />
stält sig <strong>om</strong>kring 5 % lägre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> noterats till 9 sh. à 9 sh.<br />
3 d. för bästa South-Yorkshire <strong>och</strong> 8 sh. för vanliga h<strong>år</strong>da ångkol.<br />
Newcastle. »Prisen, redan un<strong>de</strong>r 1885 <strong>de</strong> lägsta un<strong>de</strong>r senaste 25 <strong>år</strong>,<br />
nedgingo un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> ytterligare med 1 sh. eller till 8 sh. 3 d. Kändt är,<br />
att kolgrufveegare un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en arbetat med förlust, <strong>och</strong> då sådant ej kan<br />
fortfara un<strong>de</strong>r obegränsad tid, är utan tvifvel en kris att motse, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer<br />
att bilda en vigtig af<strong>de</strong>lning i <strong>de</strong>nna hamns materiella välfärd.<br />
Exporten af kol <strong>och</strong> cokes un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> 9,601,835 tons,<br />
hvaraf till Sverige <strong>och</strong> Norge 413,872 »<br />
<strong>de</strong>ruti inberäknadt hvad s<strong>om</strong> användts för <strong>de</strong> ångaros behof, s<strong>om</strong> besökt<br />
hamnen.D
282<br />
Granit. Förbrukningen af sådan till bå<strong>de</strong> byggna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> gatläggning<br />
tor<strong>de</strong> motsvara ett ganska betydligt vär<strong>de</strong> <strong>och</strong> befinner sig i jemn stegring.<br />
Hufvudsakligen fylles behofvet <strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Skotland. Från Norge — hufvudsakligast<br />
<strong>från</strong> trakten kring Fredrikshald — tillför<strong>de</strong>s London un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong><br />
<strong>om</strong>kring 20,000 tons, hvaraf cirka 300 tons vanlig gatläggning <strong>och</strong> återsto<strong>de</strong>n<br />
kantsten till gångbanor (»curt-stones), samt <strong>från</strong> Strömstad 700 tons.<br />
I frakt betala<strong>de</strong>s 7 sh. per ton, med hvilken låga frakt en konkurrens med<br />
Skotland icke bor<strong>de</strong> vara <strong>om</strong>öjlig. Då förbrukningen af finpolerad granit <strong>och</strong><br />
marmor är mycket betydlig härstä<strong>de</strong>s, företrä<strong>de</strong>svis till spiselinfattningar, hafva<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förnya<strong>de</strong> gånger försök skett att förmå engelske tillverkare att begagna<br />
sig af svensk eller norsk dylik vara, hvarå prof lemnats, men hittills<br />
förgäfves, då <strong>de</strong>rför fordra<strong>de</strong> pris stält sig högre än <strong>de</strong> vid härvaran<strong>de</strong> stenhuggerier<br />
gällan<strong>de</strong>. Sannolikare synes <strong>de</strong>remot vara, att import af obearbetad<br />
granit eller marmor, isynnerhet af röd färgskiftning, skall kunna bringas till<br />
stånd, liks<strong>om</strong> ock af hvit norsk marmor, men fordras härtill att, åtminstone<br />
till en början, lager <strong>de</strong>raf här finnes.<br />
Tändstickor.<br />
Röran<strong>de</strong> importen un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> af alstren af <strong>de</strong>nna för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
vigtiga industri saknas ännu uppgifter, men har en härvaran<strong>de</strong>, i <strong>de</strong>nna affärsgren<br />
arbetan<strong>de</strong> svensk firma benäget med<strong>de</strong>lat följan<strong>de</strong> upplysningar:<br />
3>Säkerhetständstickor importeras nära nog uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige. Efterfrågan<br />
var ganska liflig un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et, men till jemförelsevis låga pris. De<br />
kinesiska markna<strong>de</strong>rna börja<strong>de</strong> dock på sen<strong>år</strong>et att fyllas med japansk vara,<br />
hvilken sål<strong>de</strong>s till pris, s<strong>om</strong> för tillfället helt <strong>och</strong> hållet <strong>om</strong>intetgjor<strong>de</strong> möjligheten<br />
att <strong>de</strong>r finna afsättning. Skulle <strong>de</strong> japanske fabrikanterna verkligen kunna<br />
fortsätta tillverkningen af stickor till så mycket lägre pris än hvad <strong>de</strong>t är<br />
möjligt för <strong>de</strong> skandinaviske fabrikanterna, så k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>tta att på ett mycket<br />
allvarsamt sätt beröra <strong>de</strong> senare, ty icke nog med att <strong>de</strong> kinesiska markna<strong>de</strong>rna<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> stängas för <strong>de</strong>m, k<strong>om</strong>mer så äfven att blifva fallet med Java, Burmah,<br />
Singapore <strong>och</strong> Penang, hvilka redan rönt inflytan<strong>de</strong> häraf.<br />
För några <strong>år</strong> sedan stör<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssa markna<strong>de</strong>r i följd af skeppningar <strong>från</strong><br />
Japan, ehuru qvaliteten då var så un<strong>de</strong>rhaltig, att <strong>de</strong> ganska snart undanträng<strong>de</strong>s<br />
af <strong>de</strong>n mera <strong>om</strong>sorgsfullt tillverka<strong>de</strong> varan <strong>från</strong> Skandinavien, men<br />
sedan <strong>de</strong>ss hafva <strong>de</strong> japanske fabrikanterne betydligt förbättrat sin tillverkning,<br />
hvilken nu jemföres med vanligt svenskt fabrikat. Hela framtidsfrågan blifver<br />
<strong>de</strong>rföre: hvem kan tillverka billigast?<br />
I följd <strong>de</strong>raf att <strong>de</strong> förut nämda markna<strong>de</strong>rna icke f. n. äro tillgängliga<br />
för större skeppningar, har <strong>de</strong>n högt uppdrifna produktionen måst placeras på<br />
platser, hvarest jemförelsevis obetydlig konsumtionsförmåga finnes. Prisen ha i<br />
anledning häraf visat ett ständigt nedgåen<strong>de</strong>, men har konsumtionen onekligen<br />
härigen<strong>om</strong> betydligt ökats, till någon <strong>de</strong>l på bekostnad af fosforstickor, hvilka<br />
icke varit utsatta för så betydan<strong>de</strong> prisnedsättningar.<br />
Brasilien <strong>och</strong> södra Amerikas öfriga markna<strong>de</strong>r taga fortfaran<strong>de</strong> nära nog<br />
uteslutan<strong>de</strong> säkerhetsstickor <strong>och</strong> i ständigt stigan<strong>de</strong> qvantiteter, men till oupphörligt<br />
nedgåen<strong>de</strong> pris; skeppningarna till <strong>de</strong>ssa markna<strong>de</strong>r ske nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> Hamburg, hvarifrän betydan<strong>de</strong> konsignationer göras, hvilka inverka<br />
högst oför<strong>de</strong>laktigt på <strong>de</strong> legitima försäljningarna.<br />
Australien öka<strong>de</strong> något sin import af säkerhetsstickor på bekostnad af fosforstickorna,<br />
<strong>och</strong> höllo prisen sig <strong>de</strong>r något bättre; men s<strong>om</strong> konsignationer <strong>från</strong><br />
Hamburg blifvit gjorda äfven dit, så erhållas numera endast mycket låga pris.<br />
Till Afrika skeppas högst obetydligt till följd af <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> höga tullaatser,
283<br />
men förhoppning tor<strong>de</strong> finnas att få <strong>de</strong>ssa något reducera<strong>de</strong>, i hvilket fall efterfrågan<br />
nog hlefve lifligare.<br />
Konsumtionen in<strong>om</strong> England af svenska säkerhetsstiekor har betydligt tilltagit<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer sannolikt att ytterligare stiga, ehuru allvarsamma konkurrenter<br />
finnas i <strong>de</strong> holländske <strong>och</strong> belgiske fabrikanterna, hvilka dock ännu ej<br />
lyckats tillverka en lika god vara.<br />
Fosforstickor. Då inga andra län<strong>de</strong>r än Sverige <strong>och</strong> Norge börjat med<br />
någon nämnvärd tillverkning häraf, håller sig <strong>de</strong>nna artikel betydligt mycket<br />
bättre än säkerhetsstickorna; <strong>och</strong> ehuru vissa markna<strong>de</strong>r, sås<strong>om</strong> Australien,<br />
New Zealand <strong>och</strong> Afrika, taga mindre häraf än förr till följd af ökad konsumtion<br />
af säkerhetsstickor, så ha skeppningarna häraf snarare ökats än minskats,<br />
<strong>och</strong> då högst obetydligt skeppas <strong>från</strong> Hamburg, förek<strong>om</strong>ma inga konsignationer<br />
åtminstone <strong>från</strong> London.<br />
De indiska markna<strong>de</strong>rna äro fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> för <strong>de</strong>nna artikel,<br />
men äfven Kina har på senare ti<strong>de</strong>n tagit rätt stora partier, <strong>och</strong> tyckes<br />
<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> skulle konsumtionen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s vara betydligt i tilltagan<strong>de</strong>. Priseu äro<br />
emellertid låga, dock på intet vis så otillfredsställan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> för säkerhetständstickor.<br />
Paraffinstickor. Detta slags stickor tillverkas endast vid högst få fabriker<br />
uti Sverige <strong>och</strong> har hittills åtminstone aldrig skeppats uti större qvantiteter.<br />
<strong>de</strong>ls emedan efterfrågan ej är så allmän <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls emedan <strong>de</strong>ssa stickor ställa<br />
sig dyrare för <strong>de</strong> svenska än för <strong>de</strong> belgiska, holländska <strong>och</strong> engelska fabrikanterna,<br />
men qvaliteten af <strong>de</strong> svenska är dock otvifvelaktigt bättre, <strong>och</strong> <strong>de</strong><br />
åtnjuta <strong>de</strong>rfor en viss efterfrågan, ej betydan<strong>de</strong> i <strong>om</strong>fång men till bättre pris<br />
än <strong>de</strong> nyssnämnda. Konsumtionen häraf k<strong>om</strong>mer utan tvifvel att aftaga, <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> låga prisen för säkerhetständstickor skulle fortfara.<br />
Un<strong>de</strong>r närvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>ständigheter anses <strong>de</strong>t vara absolut nödvändigt för <strong>de</strong><br />
skandinaviska fabrikanterna att minska sin tillverkning så mycket s<strong>om</strong> möjligt.<br />
Att så göra fördyrar nog fabrikatet något, ty till ju större <strong>om</strong>fång en fabrik<br />
kan uppdrifva sin tillverkning, <strong>de</strong>sto billigare blir fabrikatet. Men <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong><br />
stora öfverproduktionen bidrager på ett allvarsamt sätt att trycka prisen.<br />
En möjlighet måste beredas do öfverfylda markna<strong>de</strong>rna att realisera <strong>de</strong> stora<br />
lager, s<strong>om</strong> hopats. Förr än så skett, kunna inga fasta or<strong>de</strong>r motses, <strong>och</strong> så<br />
länge <strong>de</strong>ssa uteblifva, kunna inga förbättra<strong>de</strong> pris väntas.<br />
Importen af tändstickor till London un<strong>de</strong>r 1880 utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>från</strong> Sverige 60,154 kistor<br />
» Norge 32,177 »<br />
Beträffan<strong>de</strong> prisen voro <strong>de</strong>ssa i början af <strong>år</strong>et för:<br />
Säkerhetsstickor med fabrikernas vanliga etikettor:<br />
60 sh. per kista af 50 gross i 6 zink f. o. b. London,<br />
58 » i 1 »<br />
54 » » » utan > »<br />
Fosforstickor:<br />
48 sh. » » i 1 > »<br />
46 » » < utan > »<br />
Mot slutet af <strong>år</strong>et nedgingo dock <strong>de</strong>ssa pris <strong>om</strong>kring 2 sh. per kista.><br />
Röran<strong>de</strong> importen till Hull med<strong>de</strong>lar <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> vicekonsul, att <strong>de</strong>nsamma<br />
utgjor<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige 108 lådor, hvaremot sådan <strong>från</strong> Norge icke eg<strong>de</strong> rum.
284<br />
Glas synes allt mera k<strong>om</strong>ma att intaga ett framståen<strong>de</strong> ram bland <strong>de</strong> svenska<br />
industrialster, s<strong>om</strong> småning<strong>om</strong> vinna inträ<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n. Oberäknadt<br />
fönster- <strong>och</strong> spegelglas utgjor<strong>de</strong> totalinförseln af glastillverkningar till<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 651,200 cwts med ett vär<strong>de</strong> af<br />
£ 919,111 — en import s<strong>om</strong> förblifvit temligen oförändrad un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>.<br />
Officiella uppgifter saknas ännu röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena haft i<br />
<strong>de</strong>nna import, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n troligen ännu vara efter härvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n<br />
jemförelsevis obetydlig; men då <strong>de</strong>n ensamt <strong>från</strong> Sverige un<strong>de</strong>r 1884 uppgick<br />
till ett vär<strong>de</strong> af 871,899 kr., tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n dock förtjena att i <strong>de</strong>nna redogörelse<br />
uppmärksammas, hvartill <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> särskild anledning finnes <strong>de</strong>ruti, att ett af<br />
Sveriges mest framståen<strong>de</strong> glasbruk funnit med sitt intresse förenligt att här<br />
anställa ett sakkunnigt <strong>om</strong>bud, s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong> egnar sig åt införan<strong>de</strong>t af svenskt<br />
bordglas på <strong>de</strong>nna marknad <strong>och</strong> hvars nitiska bemödan<strong>de</strong>n härför synas k<strong>om</strong>ma<br />
att röna god framgång, i <strong>de</strong>t härvaran<strong>de</strong> återförsäljare numera erkänna, att<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> varas beskaffenhet med behörigt afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>ss pris fullt motsvarar<br />
kun<strong>de</strong>rnas fordringar. Sås<strong>om</strong> af med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n i pressen kändt är, har<br />
un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> försök af härvaran<strong>de</strong> glasbruksegare gjorts att hit införa svenske<br />
glasblåsare, hvilkas arbetssätt lärer väsentligen skilja sig <strong>från</strong> samt i åtskilliga<br />
hänseen<strong>de</strong>n vara förmånligare än <strong>de</strong> in<strong>om</strong> England <strong>och</strong> Skotland vanliga,<br />
men hafva <strong>de</strong>ssa försök icke ledt till <strong>de</strong>rmed afsedd påföljd, i <strong>de</strong>t att<br />
<strong>de</strong>ssa främlingar genast råkat i konflikt med förutvaran<strong>de</strong> arbetare, tillhöran<strong>de</strong><br />
en mäktig förening: »The Glass-makers tra<strong>de</strong>-union», <strong>och</strong> endast gen<strong>om</strong> polisens<br />
mellank<strong>om</strong>st skyddats <strong>från</strong> personligt våld. Alla dylika försök att här använda<br />
utländske arbetare in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna industri hafva totalt misslyckats. Enligt af sakkunnig<br />
person benäget med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> upplysningar skulle äfven utan sagda förenings<br />
fiendtliga uppträdan<strong>de</strong> svenske glasblåsare endast förlora gen<strong>om</strong> att utbyta <strong>de</strong>n<br />
säkra <strong>och</strong> i allmänhet förmånliga ställning, <strong>de</strong> i hemlan<strong>de</strong>t åtnjuta, mot <strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> här erbjudits <strong>de</strong>m. »Ifrågavaran<strong>de</strong> tra<strong>de</strong>-union», yttrar nyssnämn<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lare,<br />
»s<strong>om</strong> främst har till syfte att bevaka arbetarnes intressen, ligger i ständig<br />
tvist med arbetsgifvarne <strong>om</strong> aflöning, arbetstid, arbetsmetod m. m. d. <strong>och</strong><br />
orsakar industrien <strong>de</strong>n största skada gen<strong>om</strong> att envist fasthålla vid gamla bruk.<br />
Ofta, då en gynsam konjunktur inträ<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> ett bruk med anledning <strong>de</strong>raf<br />
skulle kunna arbeta med god förtjenst, <strong>om</strong>intetgöra <strong>de</strong> <strong>de</strong>nna möjlighet gen<strong>om</strong><br />
oskäliga fordringar. Följ<strong>de</strong>n häraf är, att <strong>de</strong>n utländska konkurrensen vinner<br />
allt större insteg på <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n, till men för <strong>de</strong>n inhemska glasindustrien,<br />
s<strong>om</strong> för närvaran<strong>de</strong> arbetar un<strong>de</strong>r mycket ogynsamma förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Hvad särskildt svenske glasblåsare ang<strong>år</strong>, så äro <strong>de</strong>ssa fullk<strong>om</strong>ligt ovane vid<br />
här begagna<strong>de</strong> arbetssätt. En engelsman arbetar »på fri hand», svensken åter<br />
i form. Ett engelskt arbetslag best<strong>år</strong> af 4 personer, ett svenskt af 7 till 8.<br />
För svensken finnes ingen möjlighet att arbeta på engelska sättet, s<strong>om</strong> fordrar<br />
otrolig öfning <strong>och</strong> mångsidighet, hvadan han icke kan <strong>de</strong>ltaga i ett engelskt arbetslag.<br />
Den ekon<strong>om</strong>iska sidan för v<strong>år</strong>a glasarbetare ställer sig för t. ex. en<br />
vinglasmakare sålunda:<br />
Sverige England<br />
Månadsink<strong>om</strong>st kr. 120 kr. 165,<br />
föda un<strong>de</strong>r 1 månad » 30 » 60,<br />
återst<strong>år</strong> kr. 90 kr. 105;<br />
men då härtill k<strong>om</strong>mer, att <strong>de</strong>n svenske arbetaren allmänneligen af arbetsgifvaren<br />
åtnjuter fri bostad (eller åtminstone sådan mot billig hyra), fritt bränsle,<br />
fri sjukv<strong>år</strong>d, fri un<strong>de</strong>rvisning för sina barn m. m. d. — allt förmåner s<strong>om</strong><br />
här måste dyrt betalas —, så framst<strong>år</strong> häraf klart, att <strong>de</strong>n högre aflöningssiffran
285<br />
endast utgör ett falskt sken, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> allra flesta fall endast bringar missräkning<br />
oeh måhända för sen ånger åt <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf låta locka sig att öfvergifva<br />
fä<strong>de</strong>rneslan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss trygga förhållan<strong>de</strong>n.»<br />
Papper <strong>och</strong> trämassa.<br />
Importen af papper har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senaste <strong>år</strong>en utgjort i mängd<br />
<strong>och</strong> uppskattad! vär<strong>de</strong>:<br />
Skrif- <strong>och</strong> tryckpapper.<br />
<strong>1886</strong> 18S5 1884<br />
Cwts £ Cwts £ Cwts £<br />
Tyskland ... 145,774 206,691 108,674 158,826 85,031 118,301<br />
Belgien 67,953 110,497 67,182 96,705 42,179 68,408<br />
Holland 33,169 48,337 23,360 32,762 26,319 34,894<br />
Sverige 42,469 57,756 39,470 48,312 28,217 37,162<br />
Norge 1,643 1,784 5,172 5,973 4,300 4,771<br />
Frankrike ... 4,948 23,690 4,968 22,935 6,461 28,921<br />
Andra län<strong>de</strong>r 10,855 31,400 13,754 26.903 17,679 26,681<br />
Summa 306,811 480,155 262,580 392,416 210,186 319,13S<br />
Papper af andra<br />
Ilufvndsakligen<br />
slag rued undantag af tapeter:<br />
<strong>från</strong> Tyskland, 1,208,386 1,011,748<br />
Holland, Belgien,<br />
Frankrike<br />
1,125,223 977,660 1,239,255 1,085,709<br />
hvaraf <strong>från</strong><br />
Sverige 104,201 93,999 97,475 89,796 114,446 119,051<br />
Norge 32,466 25^767 45,019 35,827 32,300 26,766<br />
Papp (Millboard).<br />
Från Sverige 29,605 16,504 29,884 17,978 33,216 20,843<br />
» Norge 15,600 9,019 8,944 6,171 8,260 5,726<br />
Lump, linne- oeh b<strong>om</strong>ulls-, samt andra ämnen för tillverkning af papper,<br />
hvaribland trämassa:<br />
Tons £ Tons £ Tons £<br />
Från Sverige 11,057 95,977 8,075 74.747 5,178 48,523<br />
» Norge 53,442 272,847 51.064 277,698 47,953 276,354<br />
Kxporten åter har un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> utgjort:<br />
Papper alla slag<br />
uud. tapeter<br />
Lump <strong>och</strong> annan<br />
råmaterial för<br />
papperstillv.<br />
Cwts £ Cwts £ Cwts £<br />
791,358 1,501,207 788,852 1,582,147 729,060 1,531.894<br />
Tons £ Tons £ Tons £<br />
49,305 383,597 49.585 421,667 60,924 562,903<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjufart. 20
286<br />
Vid en granskning af nu anförda siffror visar sig, att importen <strong>från</strong> Sverige<br />
af skrif- <strong>och</strong> tryckpapper samt trämassa fortfaran<strong>de</strong> befinner sig i stigan<strong>de</strong> samt<br />
att samma förhållan<strong>de</strong> eger rum med <strong>de</strong>n sistnämnda för hvad ang<strong>år</strong> Norge,<br />
<strong>från</strong> hvilket land likaså <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s export af papp nära fördubblats. Deremot<br />
har exporten <strong>från</strong> Sverige af tapeter, s<strong>om</strong> ännu un<strong>de</strong>r 1883 uppgick till ett<br />
vär<strong>de</strong> af £ 6,555, numera helt <strong>och</strong> hållet afstannat.<br />
Röran<strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> import <strong>och</strong> <strong>de</strong>rvid betinga<strong>de</strong> pris har af sakkunnig<br />
person benäget med<strong>de</strong>lats följan<strong>de</strong>:<br />
»Af papper har importen varit temligen lika med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n visserligen aftagit något för hvitt tryckpapper samt trämassepapp,<br />
men <strong>de</strong>remot ökats af oblekt <strong>om</strong>slagspapper äfvens<strong>om</strong> af bå<strong>de</strong> hvitt<br />
<strong>och</strong> färgadt tapetpapper samt kartonnage. Prisen å alla slag hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
visat ett jemt nedåtgåen<strong>de</strong>, utan att ännu tecken till förbättring häruti inträdt.<br />
De angifvas hafva utgjort för:<br />
Papper <strong>och</strong> papp:<br />
Hvitt tidningspapper i rullar 2 1 /, à 2 d. per ll.<br />
D:o d:o i ris 2 à l 5 /8 d. »<br />
Hvitt tapetpapper i rullar 2'/4 à l 5 /8 d. »<br />
Oblekt papper i ris, tjockt 13 à 11 sh. 6 d. per cwt<br />
D:o d:o, tunnt - 15 à 12 » 6 » »<br />
D:o d:o, glättadt 16 à 14 » »<br />
D:o i rullar till tapeter 1 5 sh. 6 d. à 1 3 sh. 6 d. per cwt<br />
Färgadt papper i rullar B 17 à 15 sh. per cwt<br />
Papp af trämassa, »Middles»:<br />
Hvit 16 à 13 sh. »<br />
Oblekt 14 à 11 sb. »<br />
Papp af trämassa, »Boards» 11 sh. 6 d. à 8 sh. per cwt<br />
samtliga pris vid fri leverans i härvaran<strong>de</strong> magasin samt med 5 % diskont.<br />
Trämassa. Totalqvantiteten af <strong>år</strong>ets import företer en betydlig tillökning,<br />
företrä<strong>de</strong>svis af fuktig granmassa <strong>och</strong> fuktig sulfitniassa, hvaremot obetydlig<br />
minskning egt rum i importen af torr gran- samt bå<strong>de</strong> torr <strong>och</strong> fuktig aspmassa.<br />
Prisen å trämassa hafva i allmänhet nedgätt med undantag för sulfit,<br />
s<strong>om</strong> med förbättrad qvalitet ej blott bibehållit sig utan mot <strong>år</strong>ets utgång visat<br />
en af större efterfrågan än tillgång framkallad benägenhet till stegring.<br />
Hvit granmassa med 50 % fuktighet<br />
har sålunda noterats <strong>från</strong> £ 3. 10. 0 till £ 2. 17. 6 pr ton<br />
Hvit torr granmassa » £ 7. 10. 0 » £ 6. 5. 0 »<br />
Brun d:o med 50 % fuktighet » £ 3. 15. 0 » £ 3. 0. 0 »<br />
Hvit aspmassa med d:o d:o » £ 4. 10. 0 » £ 3. 15. 0 »<br />
Hvit torr aspmassa » £ 9. 10. 0 » £ 8. 0. 0 5><br />
— allt fritt å sp<strong>år</strong> i britisk hamn med 2'/j % diskont.<br />
Kemisk massa:<br />
Torr soda, blekt <strong>från</strong> £ 17. 5.0 till £ 14. 10. 0 »<br />
D:o oblekt.... » £ 14. 0.0 » £ll. 10.0 ><br />
Fuktig sulfit, 50 % vatten:<br />
blekt » £ 18. 10. 0 » £lfi. 10. 0 »<br />
oblekt » £ 15. 0. 0 » £ 12. 15. 0 »<br />
— allt fritt å sp<strong>år</strong> i britisk hamn men utan diskont.»
287<br />
Från en af do mest betydan<strong>de</strong> pappersimportörer till <strong>de</strong>nna plats har benäget<br />
följan<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> lemnats:<br />
»Med hänseen<strong>de</strong> till markna<strong>de</strong>ns ställning härstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> företer<br />
<strong>de</strong>nsamma ett fortgåen<strong>de</strong> prisfall af <strong>från</strong> 5 till 10 %. Härvaran<strong>de</strong> pappersbruksegare<br />
arbeta f. n. med mycket ringa vinst för att såme<strong>de</strong>lst söka utestänga<br />
främman<strong>de</strong> konkurrens, hvilken lika fullt till följd af samtidig reduktion<br />
i prisen på bå<strong>de</strong> mekanisk <strong>och</strong> kemisk trämassa med framgång kan ega rum,<br />
<strong>de</strong>r ej engelska aktiebolag uppträda täflan<strong>de</strong> <strong>och</strong> erbjuda pris, hvilka sv<strong>år</strong>ligen<br />
motsvara varans produktionskostnad. Utländskt papper företer alltjemt förbättrad<br />
qvalitet <strong>och</strong> blir mer <strong>och</strong> mer till utseen<strong>de</strong>t lika <strong>de</strong>t engelska, till följd<br />
hvaraf <strong>de</strong>n förd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> tillförne råd<strong>de</strong> mot <strong>de</strong>t förstanförda, småning<strong>om</strong> försvinner,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>r särskildt afseen<strong>de</strong> fästes vid varaktighet <strong>och</strong> styrka, vär<strong>de</strong>ras<br />
svensk vara högre än tysk, t. ex. för tidningstryck, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t utländska papper,<br />
s<strong>om</strong> finner användan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> tapetfabrikationen, är nästan uteslutan<strong>de</strong> svenskt<br />
<strong>och</strong> någon mindre <strong>de</strong>l <strong>från</strong> Norge.<br />
Sedan Ryssland påla<strong>de</strong> tull äfven å finskt papper, har sistnämda fabrikat<br />
sökt sig väg äfven till <strong>de</strong>nna marknad, hvilket utan tvifvel k<strong>om</strong>mer att inverka<br />
på <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> export <strong>de</strong>raf, isynnerhet s<strong>om</strong> Finland synes<br />
kunna gen<strong>om</strong> lägre pris å trä <strong>och</strong> arbete producera billigare. Obestridligt är<br />
dock, att oaktadt all konkurrens bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> Tyskland <strong>och</strong> Finland <strong>de</strong>n svensknorska<br />
importen röner en stadigt ökad efterfrågan, ehuru anledning f. n. saknas<br />
att någon prisförhöjning un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>de</strong>raf blir en följd. Ett<br />
konstladt försök att åstadk<strong>om</strong>ma sådan har visserligen för kort tid sedan <strong>från</strong><br />
tysk sida egt rum, dock utan resultat, då <strong>de</strong> engelska fabrikerna genast <strong>de</strong>raf<br />
föranled<strong>de</strong>s att öka tillverkningarna. De bland sistanförda fabriker, s<strong>om</strong> konkurrera<br />
med <strong>de</strong> skandinaviska i tillverkning af tidnings- <strong>och</strong> tryckpapper, förbruka<br />
ej obetydligt af <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge importerad träpappersmassa, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> erhålla till obetydligt högre pris än hvad vid <strong>de</strong> svenska pappersbruken<br />
betalas, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är följaktligen endast till följd af ökad tranportkostnad <strong>och</strong><br />
högre arbetslöner s<strong>om</strong> <strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske tillverkarne kuuna konkurrera<br />
på <strong>de</strong>nna marknad i vanliga qvaliteter, d. v. s. i vär<strong>de</strong> <strong>från</strong> 2 till 2 1 /2 d. per S;<br />
vid dyrare qvaliteter <strong>de</strong>remot äro <strong>de</strong> engelske fabrikanterna utan medtäflare.»<br />
Spånads- <strong>och</strong> väfnadsindustrierna bedrifvas vid 7,465 olika fabriksanläggningar,<br />
i hvilka 406,320 manliga <strong>och</strong> 629,248 qvinliga arbetare — tillsammaus<br />
1,034,911 personer — finna sysselsättning. Vid en jemförelse med närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> är visar sig, att antalet fabriker ökats med 3 60, hvaremot 58,715<br />
färre arbetare <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s sysselsättas, bland hvilka antalet min<strong>de</strong>r<strong>år</strong>iga minskats<br />
med ej mindre än 18,934. Enligt senaste uppgift voro 259 fabriker stillaståen<strong>de</strong>.<br />
Röran<strong>de</strong> ylleindustrien, s<strong>om</strong> idkas vid 2,751 fabriker med 283,255 arbetare,<br />
med<strong>de</strong>las <strong>från</strong> Bradford — ett af hufvudsätena för <strong>de</strong>nsamma — följan<strong>de</strong>:<br />
»Senast tilländalupna <strong>år</strong> företer en väsentlig förbättring i affärsförhållan<strong>de</strong>na<br />
jemförda med <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r 1885. Omsättningens <strong>om</strong>fång har varit betydligt<br />
större, resultatet <strong>de</strong>raf utan tvifvel äfven förmånligare, likas<strong>om</strong> <strong>de</strong>rmed<br />
sysselsatte arbetare haft en jemnare <strong>och</strong> säkrare utk<strong>om</strong>st. Framtidsutsigterna<br />
äro till följd häraf vida ljusare än för ett är sedan.<br />
Totalimporten un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> af f<strong>år</strong>ull uppgick till 591.872.167 ll. värda<br />
22,372,514, hvarförut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s af:
288<br />
Alpaca-, Vicuna- <strong>och</strong> Lamaull 3,926,665 S värda £ 176,984<br />
Getull <strong>och</strong> -h<strong>år</strong> 19,184,312 » » » 1,120,362<br />
Yllelump, afsedd att begagnas sås<strong>om</strong> ull... 109,440 » » » 637,977<br />
Importen af f<strong>år</strong>ull öfversteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> med öfver<br />
90,000,000 ffi, i vär<strong>de</strong> motsvaran<strong>de</strong> cirka £ 1,350,000. Af <strong>de</strong>nna import<br />
förbruka<strong>de</strong>s ej fullt hälften in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t; återsto<strong>de</strong>n reexportera<strong>de</strong>s till Europas<br />
fastland. In<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t producera<strong>de</strong>s 136,000,000 % af hvilka 23,000,000<br />
afsattes till utlan<strong>de</strong>t. Den inhemska förbrukningen utgjor<strong>de</strong>s följaktligen af:<br />
Importerad ull - 290,000,000 ll.<br />
In<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t producerad ull 113,000,000 »<br />
Tillsammans 403,000,000 ll.<br />
Vid en jemförelse med förhällan<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
fyra <strong>de</strong>cennier, upptäcker man un<strong>de</strong>r hvart annat <strong>år</strong> en allt jemt fortgåen<strong>de</strong><br />
stegring i konsumtionen af utländsk ull, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> att un<strong>de</strong>r 1847 hafva utgjort<br />
blott 59,000,000 & numera uppg<strong>år</strong> till nära femdubbelt högre belopp.<br />
Sås<strong>om</strong> bidragan<strong>de</strong> orsak till <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> förbrukning af yllevaror, s<strong>om</strong> sålunda<br />
eger rum, anföres, förut<strong>om</strong> stegrad köpförmåga <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf härledt behof af<br />
bättre beklädnad, en allmännare tillämpning in<strong>om</strong> Storbritannien af <strong>de</strong>t s. k.<br />
»jägerska systemet».*<br />
Uti priset å ull har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp hastiga <strong>och</strong> betydliga vexlingar förek<strong>om</strong>mit.<br />
Från att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första qvartal hafva varit lägre än på lång tid<br />
tillförne, börja<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r maj <strong>och</strong> juni en häftig stegring med liflig spekulation<br />
att inträda, förnämligast orsakad gen<strong>om</strong> sannolikheten af minskad tillförsel <strong>från</strong><br />
Platastaterna, <strong>och</strong> fortfor <strong>de</strong>nna stegring till medio af september, då prisen<br />
stodo 60 à 70 % högre än un<strong>de</strong>r april, hvarefter en nedåtgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns<br />
äter inträd<strong>de</strong>. Vid <strong>år</strong>ets slut var markna<strong>de</strong>n mycket flau, men då lagren i<br />
<strong>de</strong>t hela är o jemförelsevis små, motses framti<strong>de</strong>n med goda förhoppningar.<br />
Vär<strong>de</strong>t af exportera<strong>de</strong> ylleväfnadcr <strong>och</strong> garn har un<strong>de</strong>r senaste 5 <strong>år</strong> i rundt<br />
tal utgjort:<br />
<strong>1886</strong> £ 25,500.000<br />
1885 .... - .-.- » 24.400.000<br />
1884 » 25,200,000<br />
1883 » 22,500.000<br />
1882 B 23,100.000<br />
Beräknas <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>nna export efter <strong>de</strong> <strong>år</strong> 18 72 gällan<strong>de</strong> pris, då ifrågavaran<strong>de</strong><br />
export antogs ega ett vär<strong>de</strong> af £ 38,900,000, uppk<strong>om</strong>ma följan<strong>de</strong><br />
siffror:<br />
<strong>1886</strong> £ 34.800,000<br />
1885 » 33.000.000<br />
1884 > 33.700,000<br />
1883 5> 30,100.000<br />
1882 v 31,400.000<br />
hvilka tydligt ådagalägga <strong>de</strong>t prisfall, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna industrigren un<strong>de</strong>r näm<strong>de</strong><br />
tid inträdt.<br />
Röran<strong>de</strong> exporten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till olika län<strong>de</strong>r saknas ännu <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong><br />
uppgifter, men har framhållits, att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong>nsamma till öfriga län<strong>de</strong>r varit<br />
* Uti ofran anförda import af farull <strong>de</strong>ltog Xoree med 1,173 balar, införda till Hull.<br />
Ilnruvida tillförsel till äfven andra hamnar förek<strong>om</strong>mit har icke kunnat utredas.
289<br />
temligen oförändrad, motsvarar <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> afsättningen till Föreuta Staterna<br />
ett vär<strong>de</strong> af £ 1,000,000.<br />
B<strong>om</strong>ullsindustrien, s<strong>om</strong> utöfvas vid 2.6512 fabriker med 504,069 arbetare,<br />
<strong>de</strong>ruti ej inberäkna<strong>de</strong> <strong>de</strong> för tillverkning af spetsar <strong>och</strong> sticka<strong>de</strong> varor, har<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> i <strong>de</strong>t hela haft ett me<strong>de</strong>lgodt <strong>år</strong>, hvad ang<strong>år</strong> väfnadsindustri,<br />
isynnerhet till följd af liflig <strong>om</strong>sättning in<strong>om</strong> Orienten, hvaremot garntillverkare<br />
med skäl hafva att klaga öfver dåliga ti<strong>de</strong>r. Orsaken till sistanförda förhållan<strong>de</strong><br />
tor<strong>de</strong> egentligen vara att söka i en öfverskattning af senaste <strong>år</strong>s b<strong>om</strong>ullsskörd,<br />
s<strong>om</strong> förled<strong>de</strong> spinnare att, innan <strong>de</strong>ss verkliga resultat blef kaudt,<br />
vid betydliga köpslut antaga lägre pris än s<strong>om</strong> berättiga<strong>de</strong>s af noteringarna för<br />
råvaran, sedan <strong>de</strong>n nya skör<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mit i markna<strong>de</strong>n. Do in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna industri<br />
använ<strong>de</strong> arbetare hafva un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et funnit full sysselsättning med oförändra<strong>de</strong><br />
arbetslöner.<br />
Vid en ytlig granskning synas förhållan<strong>de</strong>na i b<strong>om</strong>ullsmarkna<strong>de</strong>n vid <strong>år</strong>ets<br />
utgång varit lofvan<strong>de</strong>, ty behållningen i Liverpool af b<strong>om</strong>ull utgjor<strong>de</strong> 0 72,000<br />
balar mot 541,000 samma dag 18S5, hvarjemte med <strong>de</strong>stination till Liverpool<br />
un<strong>de</strong>r väg befintlig amerikansk b<strong>om</strong>ull med 69.000 balar öfversteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>. Förhållan<strong>de</strong>t ter sig dock annorlunda <strong>om</strong> man tager i betraktan<strong>de</strong>,<br />
att senaste b<strong>om</strong>ullsskörd i Amerika tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att med 150,000 balar<br />
un<strong>de</strong>rstiga <strong>de</strong>n närmast föregåen<strong>de</strong>, hvarjemte af <strong>de</strong>nsamma redan 337,000<br />
balar mera fuDnit användan<strong>de</strong> vid 1887 <strong>år</strong>s ingång än vid samma tidpunkt <strong>år</strong><br />
<strong>1886</strong>. Det problem, hvars lösning förest<strong>år</strong>, är följaktligen att med minskad<br />
tillgång af råvara kunna bibehålla nuvaran<strong>de</strong> låga notering af <strong>de</strong>nsamma <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> möjliggöra så billig produktion af väfna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> oundgängligen fordras<br />
till en fortfaran<strong>de</strong> liflig <strong>om</strong>sättning till Orienten — <strong>de</strong>n bästa markna<strong>de</strong>n<br />
för <strong>de</strong>ssa varor.<br />
Prisen å b<strong>om</strong>ullsvaror hafva ännu aldrig i me<strong>de</strong>ltal för <strong>år</strong> varit så låga<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t senaste. Fluctnationerna hafva varit mycket ringa. Priset a<br />
råvaran har ock stält sig lägre än i mannaminne. Vid en tillbakablick finner<br />
man först un<strong>de</strong>r 1854 något <strong>de</strong>rmed jemförligt — 5.7 d. per ll. —, ehuru<br />
äfven då högre än <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s me<strong>de</strong>lpris, s<strong>om</strong> utgjort 5.10 d. per ll. »Middling<br />
Orleans».<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell lemnar en öfverblick öfver produktion <strong>och</strong> export in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>nna industrigren till vigt <strong>och</strong> i vär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senaste 4 <strong>år</strong> (i 1000-tal af ll.<br />
<strong>och</strong> £).<br />
<strong>1886</strong><br />
ll.<br />
1885<br />
Il<br />
1884<br />
ll.<br />
1883<br />
ll.<br />
Förbrukad b<strong>om</strong>ull 1.472.777 1.343.500 1,466.400 1,510.600<br />
Afgang un<strong>de</strong>r spinning ... 62.594 70.700 79200 90.600<br />
Tillverkadt garn 1.410.183 1.272.800 1,387,200 1.420,000<br />
Hxport af tillverkningar... 1,178,900 1.115.600 1.163.000 1,176,000<br />
Förbrukning in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t<br />
<strong>och</strong> forråd. -. 231.2S3 157.200 224.200 244.000<br />
Af exporten utgjor<strong>de</strong>:<br />
Väfda <strong>och</strong> sticka<strong>de</strong> varor ll. 907.300 854.000 877.400 896,700<br />
Garn <strong>och</strong> tråd » 271.600 260,800 285.000 279.300<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten ... £ 68.852 66,972 72.736 76,448<br />
Linneindustrien, s<strong>om</strong> bedrifvits vid 388 fabriker med 111.837 arbetare,<br />
har redan un<strong>de</strong>r flera <strong>år</strong> företett en nedåtgåen<strong>de</strong> riktning samt un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong><br />
ytterligare haft att kämpa mot sä stora sv<strong>år</strong>igheter, att ej få af <strong>de</strong>ss idkare
290<br />
funnit sig nödsaka<strong>de</strong> att uppgifva stri<strong>de</strong>n mot <strong>de</strong>samma. Allt synes antyda<br />
att ifrågavaran<strong>de</strong> industri icke k<strong>om</strong>mer att återvinna <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
förut innehaft, tvifvels utan en följd af <strong>de</strong>ss oförmåga att uthärda konkurrensen<br />
mot <strong>de</strong> billiga b<strong>om</strong>ullsvarorna.<br />
Importen af lin har utgjort:<br />
<strong>1886</strong> 1,287,034 cwts, värda £ 2,416,117<br />
1885 1,664,836 » » B 3,188,344<br />
1884 1,606,966 » » » 3,028,610<br />
In<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t har lin odlats å 130,933 acres, hufvudsakligast in<strong>om</strong> Irland,<br />
utgöran<strong>de</strong> 100,000 acres mindre än i me<strong>de</strong>ltal för <strong>år</strong>en 1867—70, men saknas<br />
uppgift å <strong>de</strong>n <strong>de</strong>ra erhållna skörd. Totalvär<strong>de</strong>t af exportera<strong>de</strong> linnevaror upptages<br />
för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till £ 5,257,574 eller något högre än un<strong>de</strong>r båda närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> — antydan<strong>de</strong> att tillverkningan företrä<strong>de</strong>svis <strong>om</strong>fattat finare <strong>och</strong><br />
mera dyrbara varor.<br />
In<strong>om</strong> juteindustrien, s<strong>om</strong> bedrifves vid 120 fabriker med 41,674 arbetare,<br />
har, oaktadt god tillgång på billig råvara, resultatet af <strong>år</strong>ets verksamhet likale<strong>de</strong>s<br />
varit otillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong> ej få fabriker till följd <strong>de</strong>raf blifvit stängda.<br />
Mot <strong>år</strong>ets slut inträd<strong>de</strong> dock större efterfrågan, befintliga lager hafva upprymts,<br />
<strong>om</strong> än till låga pris, <strong>och</strong> allt anty<strong>de</strong>r en ljusare framtid för <strong>de</strong>nna vigtiga<br />
industri. Det tillfälliga tryck, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma gjort sig gällan<strong>de</strong>, härle<strong>de</strong>r<br />
sig nämligen mindre af minskad förbrukning än af en för hastigt ökad produktion,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ej blott i Europa <strong>och</strong> Amerika, utan ock i Indien.<br />
Importen af råvaror till <strong>de</strong>nna industri utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 5,354,485 cwts värda £ 7,152,990<br />
1885 5,727,357 » > 8,647,323<br />
1884 5,111,380 > » 8,708,039<br />
Exporten af <strong>de</strong>raf beredt garn <strong>och</strong> väfna<strong>de</strong>r eg<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af:<br />
<strong>1886</strong> £ 1,824,718<br />
1885 » 1,920,599<br />
1884 » 2,479,020<br />
Råvaran har vid utgången af nedan anförda <strong>år</strong> i London noterats till:<br />
18S6 £ 10. 5. 0<br />
1885 » 10. 5. 0<br />
1884 » 10. 0. 0<br />
1883 » 15. 10. 0<br />
1882 » 11. 0. 0<br />
1881 » 15. 15. 0<br />
1880 » 15. 0. 0<br />
1879 » 18. 0. 0<br />
Han<strong>de</strong>lsfirmor, <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i importen till London af svenska <strong>och</strong> norska<br />
produkter.<br />
Med anledning af till generalkonsulatet allt s<strong>om</strong> oftast ingåen<strong>de</strong> framställningar<br />
med begäran <strong>om</strong> namn <strong>och</strong> adress å firmor, s<strong>om</strong> här förmedla<br />
afsättningen af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> exportalster, har jag ur <strong>de</strong>n dagligen
291<br />
utk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> »London Cust<strong>om</strong>s' Bill of Entry» låtit utdraga <strong>och</strong> sammanfora<br />
nedanståen<strong>de</strong> uppgifter i nämda hänseen<strong>de</strong>, hvilka <strong>de</strong>rjemte tor<strong>de</strong> kunna tjena<br />
till k<strong>om</strong>plettering af <strong>de</strong>n förteckning öfver här bosatte svenske <strong>och</strong> norske<br />
affärsmän, s<strong>om</strong> på grund af med<strong>de</strong>lad föreskrift förut blifvit utarbetad <strong>och</strong> till<br />
kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet insänd. Med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> siffror, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ruti<br />
angifva qvantiteten af <strong>de</strong> olika firmornas import, anhåller jag få fästa uppmärksamheten<br />
<strong>de</strong>ra, att <strong>de</strong>samma endast motsvara hvad s<strong>om</strong> af afsäodare<br />
adresserats direkt till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> firma, hvadan <strong>de</strong> — isynnerhet hvad ang<strong>år</strong><br />
trä <strong>och</strong> jeru — vida betydligare belopp, s<strong>om</strong> på förhand bortslutats gen<strong>om</strong><br />
samma firma <strong>och</strong> med anledning <strong>de</strong>raf ank<strong>om</strong>mit stälda »till or<strong>de</strong>r», icke ingå<br />
i <strong>de</strong>ssa sifferuppgifter, hvilka följaktligen endast ega ett relativt vär<strong>de</strong>:<br />
Firmans namn <strong>och</strong> adress Från Sverige Från Norge<br />
Importartikel: Plankor, brä<strong>de</strong>r, battens:<br />
With, Webster & C:o 270,137 st. 759,013 st.<br />
85 Gracechurch street E. C.<br />
Simson & Mason 157,132 » 560,560 »<br />
S:t Peter's chambers, S:t Peter's Alley E. C.<br />
Tagart, Boysen & Slee 155,681 > 643,662 »<br />
19 S:t Helen's Place E. C.<br />
Th. Edling & C:o 83,215 »<br />
101 Bishopgate street, within E. C.<br />
G. F. Neame & C:o 67,707 » 457,277 »<br />
Gracechurch Building E. C.<br />
G. E. Arnold & C:o 11,382 » 162,215 »<br />
9 Gracechurch Street E. C.<br />
W. W. Howard Brothers & C:o 7,940 »<br />
Crown Wharf, Canning Town E.<br />
W. Simpson 7,822 »<br />
S:t Peter's Wharf, Harrow Koad W.<br />
Th<strong>om</strong>son, Bonar & C:o 29,806 » ——<br />
5 7'/, Old Broad street E. C.<br />
Brolin, Bennett & C:o -. 12,715 »<br />
27 L<strong>om</strong>bard street E. C.<br />
Bryant, Powis & Bryant lim. 26,099 » 14,914 »<br />
101 Lea<strong>de</strong>nhall street.<br />
E. P. Trenchards & Sons 31,457 »<br />
Albion Wharf, Deptford Bridge, Greenwich E.<br />
Burt Boulton & Haywood 17,057 > 35,457 ><br />
64 Cannon street E. C.<br />
Berner & Nielsen 5,878 » 40,609 »<br />
7 Fenehurch Avenue E. C.<br />
W. J. Oxenham 2,854 »<br />
23 G:t S:t Hellens E. C.<br />
Farquharson Brothers C:o._ 4,418 »<br />
7 Union Court E. C.<br />
R. May & Son 4,776 »<br />
Acorn Wharf, Old Kent Road S. E.<br />
Dalton Bournes & Dalton 2,088 »<br />
Russia Wharf, Plough Bridge, Rather<br />
hilth S. E.
292<br />
A. Gordon & C:o 34,789 st.<br />
21 Great Winchester street E. C<br />
G. I. Me Caul & C:o 15,031 st.<br />
27 Walbrook B. C<br />
R. H. Dahl & G:o 65,987 » 430,511 »<br />
88 Bishopgate street, within E. C.<br />
G. Lo<strong>de</strong>r 36,316 » 25,021 »<br />
15 Austin Friars E. C.<br />
W. & C. Pantin 6,200 pkr 2.512 pkr<br />
147 Upper Thames street E. C.<br />
F. Bricsemann & C:o 999,686 st.<br />
1 Whittington Avenue, Lea<strong>de</strong>nhall str. E. C.<br />
Duns, Brown & C:o 691,375 »<br />
5 East India Avenue E. C.<br />
Nicks & Penton 142,560 »<br />
5 G:t Winchester street E. C.<br />
Churchill & Sim 1,831 st. 62,504 »<br />
29 Clement's Lane E. C.<br />
E. Collart C:o . 54,649 »<br />
?<br />
Rose, Smith & C:o 29,545 »<br />
135 Deptford Lower Road, Bather hilth S. E.<br />
Farmer Brs 23,410 »<br />
23 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
Importartikel: Obearbetadt trä:<br />
Vigers Brs 40,220 btr<br />
214 Pavilion Road, Sloane Square S. W.<br />
J. Keen & Son 9,595 btr<br />
31 & 33 Liverpool street, Walworth S. E.<br />
Importartikel: Plankändar:<br />
Duns, Brown & C:o 4,261 fmr 4,294 fnir<br />
(se ofvan).<br />
With, Webster & C:o 1,511 » 626 »<br />
{se ofvan).<br />
R. H. Dahl & C:o 2,619 » 556 »<br />
(se ofvan).<br />
W. Hope —- 782 » 197 »<br />
Belmonte Wharf, York Road, N.<br />
G. Lo<strong>de</strong>r 459 »<br />
(se ofvan).<br />
Lines Brs , - 4,404 »<br />
Hope Wharf, Great Cambridge street E.<br />
Importartikel: Läkter:<br />
Foy Morgan & C:o - 29.093 btr 515 btr<br />
88 Bishopgate street E. C.<br />
With, Webster & C:o 45,448 »<br />
(se ofvan).<br />
Churchill & Sim 17,275 »<br />
(se ofvan).
293<br />
Simson & Mason 10,000 btr 4,602 btr<br />
(se ofvan).<br />
R. H. Dahl & C:o 9,331 »<br />
(se ofvan).<br />
J. San<strong>de</strong>ll & C:o 7,751 »<br />
101 Waterloo Road S. E.<br />
Tagart, Boysen & Slee 5,945 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Sparrar <strong>och</strong> stänger:<br />
I. M. Ross & C:o 14,762 st.<br />
61 Gracechurch street E. C.<br />
Churchill & Sim —— 12,059 »<br />
(se ofvan).<br />
Duns, Brown & C:o..._ 1,810 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Stäfver:<br />
Duns, Brown & C:o 471,869 st. 11,186,801 st.<br />
(se ofvan).<br />
F. Bricsemann & C:o 254,116 »<br />
(se ofvan).<br />
With, Webster & C:o 101,399 » 1,764,857 »<br />
(se ofvan).<br />
Berner & Nielsen 485,200 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Snickeriarbeten:<br />
Esdaile & C:o 15,662 st.<br />
27 Mieholas Lane, King Williams street E. C.<br />
E. Jansson & C:o 29,286 ><br />
50 Bishopsgate street, within E. C.<br />
Gribble & C:o 8,694 ><br />
Wauxhall Cross, South Lambert Road S. W.<br />
Foy, Morgan & C:o 7.S10 »<br />
(se ofvan).<br />
J. San<strong>de</strong>ll & C:o 15,679 »<br />
(se ofvan).<br />
Henry Smith 29.651 »<br />
33 Wharf Road, City Road N.<br />
W. R. Crow & Son 13,747 »<br />
2 Benjamin street, Cowcross street E. C.<br />
Bryant Powis & Bryant Lim 1,857 »<br />
(se ofvan).<br />
Dalton, Bournes & Dalton 8.829 st.<br />
'se ofvan).<br />
Importartikel: Svarfveriarbeten:<br />
I- W. Uloth & C:o 1,749 låd.<br />
10 S:t Mary Axe, E. C.<br />
Bryant & May 631 ><br />
Fairfield Works, Bow, E.<br />
Maxime & C:o 564 »<br />
138 Old street E. C.
294<br />
Importartikel: T<strong>om</strong>lådor:<br />
Bryant & May 41,278 at.<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Tackjern:<br />
Th. Nor<strong>de</strong>nfelt 16,503 coll.<br />
53 Parliament street S. W.<br />
Horse Nail C<strong>om</strong>p 4,706 »<br />
9 Ducksford Lane, Cannon street E. C.<br />
A. Arfvedson & C:o 1,000 »<br />
9 Fenchnrch street E. C.<br />
Alsing & C:o 418 tons<br />
27 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
Importartikel: Jern, smidt <strong>och</strong> valsadt:<br />
Adamson & Ronaldson 126,801 coll.<br />
34 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
A. Arfvedson & C:o 98,459<br />
(se ofvan).<br />
Th. Rhodin & C:o 91,350 ><br />
85 Gracechurch street E. C.<br />
Pelly, Boyle & C:o 42,256 »<br />
Allhallows Chambers, Ball Alley E. C.<br />
United Agencies Lim. 26,800 »<br />
Jeffrey's square, S:t Mary Axe E. C.<br />
Brown Bra & C:o 23,238 »<br />
53 New Oxford street W. C.<br />
Naylor, Benson & C:o 19,093 »<br />
20 Abchurch Lane E. C.<br />
Westcott & Laurence 17,892 ><br />
9 Fenchnrch street E. C.<br />
Gelletly, Haukey, Servill & C:o 13,119 »<br />
109 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
G. Kussell & C:o 12,677 »<br />
88 Bishopsgate street, within E. C.<br />
Th. Nor<strong>de</strong>nfelt 12,849 »<br />
(se ofvan).<br />
Baring Brs & C:o 10,773 »<br />
8 Bishopsgate street, within E. C.<br />
J. Walter & C:o 8,910 ><br />
Billiter square Buildings E. C.<br />
Tozer, Herwitz & C:o 8,113 ><br />
27 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
Phillipps & Graves 11,802 »<br />
Botolph House, East Cheap E. C.<br />
Alrutz & C:o 6,790 ><br />
101 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
Alsing & C:o 3,267 »<br />
(se ofvan).<br />
G. Evers & C:o 3,215 »<br />
27 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
Allatini Brs 2,930 »<br />
4 S:t Mary Axe.
295<br />
H. Bogers Sons & C:o 1,596 coll.<br />
85 Graceehuroh street E. C.<br />
Importartikel: Stål:<br />
Adamson & Ronaldson 19,903 coll.<br />
(se ofvan).<br />
Th. Nor<strong>de</strong>nfelt 19,237 »<br />
(se ofvan).<br />
Th. Rhodin & C:o 6,700 ><br />
(se ofvan).<br />
Naylor, Benzon & C:o 1,159 »<br />
(se ofvan).<br />
G. Evers & C:o 900 »<br />
(se ofvan).<br />
A. Arfvedson & C:o 520 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Spikämnen:<br />
Adamson & Ronaldson 11,588 btr<br />
(se ofvan).<br />
Westeott & Laurence 5,450 »<br />
(se ofvan).<br />
Naylor, Benzon 4,821 »<br />
(se ofvan).<br />
G. Russell & C:o 4,287 »<br />
(se ofvan).<br />
G. Evers & C:o 2,600 »<br />
(se ofvan).<br />
Bessler Wæchter & C:o 2,959 »<br />
123 Bishopsgate street, within E. C.<br />
Th. Rhodin & C:o 1,417 »<br />
(se ofvan).<br />
Gelletly, Hankey, Servill & C:o 1,001 ><br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Spik:<br />
Schwarts & Hammer 16,853 st.<br />
6 Lime street E. C.<br />
Blichfeldt & C:o 6,761 coll.<br />
16 Water Lane E. C.<br />
Paul Metz 2,348 »<br />
10 Ilwin street E. C.<br />
J. George & Sons 1,928 »<br />
18 Great Alie street, Goodman's fields E.<br />
Gust. Meijer & C:o 500 B<br />
Corn Exchange Buildings Seething Lane E. C.<br />
B- C. W. Petterson 220 »<br />
16 Mark Lane E. C.<br />
Importartikel: Söm:<br />
United Horse Shoe & Nail C<strong>om</strong>p. Lim 65,413 coll.<br />
115 Cannon street E. C.<br />
Alsing & C:o 337 »<br />
(se ofvan).
296<br />
Gellatly, Hankey, Servill & C:o 140 coll.<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Hafre:<br />
De la Condaniine & Johnston 91,734 qv.<br />
8 Trinity square E. C.<br />
C. F. Claudius & Challaway 22,025 »<br />
16 Corn Exchange Chambers, Seething<br />
Lane E. C.<br />
F. & A. Delc<strong>om</strong>yn 39,525 »<br />
5 Trinity square E. C.<br />
John Johnson & Son 27,016 »<br />
23 Billiter street E. C.<br />
Henry Watts 4,639 »<br />
59 Mark Lane E. C.<br />
Agerup Petersen & C:o<br />
Importartikel: Lefvan<strong>de</strong> hornboskap:<br />
8,556 qv.<br />
1,495 säck.<br />
Charles Hicks & C:o 809 1<br />
60 West Smith field E. C.<br />
L. N. La<strong>de</strong>foged _ 93 ——<br />
12 Bank Buildings, Metrop. Cattle Market N.<br />
H. Hamkens & C:o 94<br />
12 Bank Buildings, Metrop. Cattle Market N.<br />
Boas Brs 11<br />
66 West Smith field E. C.<br />
Alexan<strong>de</strong>r & Wieck 39<br />
Foreign Cattle Market, Deptford.<br />
Marcus Pool & Sons 15<br />
64 West Smith field E. C.<br />
A. Alexan<strong>de</strong>r & C:o 11<br />
60 West Smith field E. C.<br />
Importartikel: Smör:<br />
922 qv.<br />
633 säck.<br />
Coey & C:o 6,523 kg. 25 kg.<br />
21 Toaley street S. E.<br />
H. Husberg 5,365 »<br />
28 Coweross street E. C.<br />
Th:s Nesbitt & C:o 555 »<br />
255 Toaley street S. E.<br />
F. & A Delc<strong>om</strong>yn 435 » 177 »<br />
(se ofvan).<br />
R. A. Husey & Son 452 »<br />
Dunster House, Mincing Lane E. C.<br />
F. Jacobsen & C:o 336 »<br />
11 Trinity square.<br />
A Boren 282 »<br />
27 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
J. P. Lithman 70 »<br />
14 Fenchurch street E. C.
297<br />
Importartikel: Butterin:<br />
O. Lesieur 3,250 kg.<br />
216 Toaley street S. E.<br />
E. Hipwell 46 ><br />
New Hibemia Wharf, Montague Close S. E.<br />
Importartikel: Kon<strong>de</strong>nserad mjölk:<br />
Anglo-Scand-Con<strong>de</strong>nsed Milk C<strong>om</strong>p. Lim 25,600 coll.<br />
6 Victoria Warehouses, Monsell street, Aldgate E.<br />
Importartikel: Papper:<br />
G. Schenkenwald C:o 34,585 coll. 17 »<br />
15 New Broad street E. C.<br />
Klingspor, Hagborg & C:o 11,960 » 452 »<br />
35 Queen Victoria street E. C.<br />
R. L. Lundgren 18,875 B<br />
46 Queen Victoria street E. C.<br />
H. W. Harris & Son 10,363 »<br />
11 Pancras Lane E. C.<br />
Horne & Crampton 6,319 »<br />
68 Upper Thames Street E. C.<br />
David Gulland 5,460 »<br />
6 Dowgate Hill E. C.<br />
Alsing & C:o 4,678 > 4,417 »<br />
(se ofvan).<br />
Crabb & C:o 5,002 »<br />
19 Bennet's Hill E. C.<br />
G. F. Green & C:o - 753 » 1,571 »<br />
5 Laurence Pacentney Hill E. C.<br />
Otto König & C:o 957 »<br />
27 Cross street Finsbury E. C.<br />
James Spicer & Sons 714<br />
50 Upper Thames street E. C.<br />
James Hamilton 388 »<br />
Dowgate Dock, 83 Upper Thames street E. C.<br />
Phillipps & Graves 406 »<br />
(se ofvan).<br />
James English & C:o 364 I-<br />
23 Budge Row E C.<br />
Importartikel: Papp <strong>och</strong> kartong:<br />
G. F. Green & C:o - 1,418 »<br />
(se ofvan).<br />
Spicer Brs 260 »<br />
19 New Bridge street, Blackfriars E. C.<br />
G. P. Nightingale 178 »<br />
2 Fawkes Buildings E. C.<br />
Humphrey & C:o 60 »<br />
17 Great Tower Street E. C.<br />
Majer Craig & C:o 50 »<br />
3 Brabant Conot, Phelpal Lane E. C.
298<br />
E. & P. Sabel 123 coll.<br />
85 Cannon street E. C.<br />
James English & C:o 61 »<br />
(se ofvan).<br />
Otto König & C:o 53 » 1,125 coll.<br />
(se ofvan).<br />
J. A. Rooda 85 »<br />
8 7 Finsbury Pavement E. C.<br />
Importartikel: Pappersmassa:<br />
W. G. Taylor & C:o 9,703 » 7,016 »<br />
59 Eastcheap E. C.<br />
E. J. Goldsmith & Walter 10,765 ><br />
11 London street, Fenchurch street E. C.<br />
Alsing & C:o 3,280 »<br />
(se ofvan).<br />
G. F. Green & C:o 3,003 »<br />
(se ofvan).<br />
Klingspor, Hagborg & C:o 3,058 » 2,048<br />
(se ofvan).<br />
Th<strong>om</strong>son, Bonar & C:o 10,964 »<br />
57'/, Old Broad street E. 0.<br />
Brister & Fitch 2,700 »<br />
10 Wilson street, Fimbury E. C.<br />
A. Zumbeck & C:o 2,360 »<br />
66 Mark Lane E. C.<br />
Otto König & C:o 1,768 » 232 ><br />
(se ofvan).<br />
Majer Craig & C:o 639 »<br />
(se ofvan).<br />
J. Levaagman — 545 »<br />
26 Featherstone street, City Road E. C.<br />
Importartikel: Tändstickor:<br />
Bryant & May 20,959 »<br />
(se ofvan).<br />
Trammer & C:o 14,541 » 19,013 »<br />
4 New London street, Fenchurch street E. C.<br />
A. Knös & C:o 9,058 »<br />
9 & 11 Fenchurch Avenue E. C.<br />
Alsing & C:o 6,826 » 6,328 »<br />
27 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
B. C. W. Petterson 2,644 » 4,146 »<br />
(se ofvan).<br />
A. & E. Cohen 3,625 »<br />
47 Basing Hall street E. C.<br />
Carl Maigutter 2,442 »<br />
Billiter Square Buildings E. C.<br />
Gustav Meyer & C:o 874 » 625 »<br />
(se ofvan).<br />
Axel Starck 1,858 »<br />
Metrop. Chambers New Broad street E. C.
299<br />
Kultenbach & C:o 960 coll.<br />
46 New Broad street E. C.<br />
Importartikel: Träkol:<br />
J. A. Keid 7,941 coll.<br />
37 Walbrook E. C.<br />
R. Bell & C:o 80 »<br />
Warwick Road, Kensington W.<br />
Importartikel: Kimrök:<br />
I. W. Uloth & C:o 471 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Granit:<br />
J. Goodchild & C:o _ 6,407 ton<br />
118 Fenchureh street E. C.<br />
J. S. Gabriel 3'830 »<br />
7,432 coll.<br />
67 & 69 Belve<strong>de</strong>re Road S. E.<br />
De Paiva & C:o 4,624 ton<br />
36 Mark Lane E. C.<br />
G. Allen - 3,145 »<br />
66 Mark Lane E. C.<br />
C. & C. J. Northcote 729 »<br />
4 Bishopsgate within E. C.<br />
Importartikel: Is:<br />
C Gotti 22,540 »<br />
New Wharf Road, Caledonian Road N.<br />
George Stevensen 12,270 »<br />
117 Lower Thames street E. C.<br />
Stribolt, Herreborg & Schjöth 9,566 »<br />
S:t Georges Wharf, 81 Wapping Wall E.<br />
E. Newby 7,970 »<br />
15 S:t Mary-at-Hill E. C.<br />
J. W. Jepps & C:o 5,350 »<br />
24 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
Spiers & Pond Lim 3,500 »<br />
35 New Bridge street, Blackfriars E. C.<br />
Importartikel: Glas <strong>och</strong> glasvaror:<br />
R. Johnstone 814 coll. 1,312 coll.<br />
?<br />
Trammer & C:o 455 »<br />
(se ofvan).<br />
G. Meyer & C:o 100 »<br />
(se ofvan).<br />
B. C. W. Petterson 75 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Buteljer:<br />
Johnsen & Jörgensen 544 matt.<br />
54 Crutched Friars E. C.<br />
Sribolt, Herreborg & Schjoth 83 ><br />
(se ofvan).
300<br />
Importartikel: Lingon:<br />
J. E. Lithman 288 coll.<br />
(se ofvan).<br />
Chape & C:o 60 ><br />
27 Lea<strong>de</strong>nhall street E. C.<br />
A. Boren 113 »<br />
(se ofvan).<br />
Stribolt, Herreborg & Schjoth 14 P<br />
(se ofvan).<br />
A. Knös - 6 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Vildt:<br />
Brooks Brs 28 låd.<br />
206 London Central, Poultry Market E. C.<br />
W. E. Both & C:o 57 J><br />
1 East India Avenue E. C.<br />
E. Howard 19 »<br />
14 Lea<strong>de</strong>nhall Market E. C.<br />
Sachse & Howard 10 »<br />
5 Trinity Square E. C.<br />
John Kickehaus 7 »<br />
16 Bur Lane, G:t Town street E. C.<br />
Importartikel: Lax:<br />
J. E. Lithman..... 408 lad.<br />
(se ofvan).<br />
H. Barber & Son 358 » 5 »<br />
7 Billingsgate market E. C.<br />
W. Forbes Stuart & C:o 108 B 270 »<br />
117 Lower Thames street E. C.<br />
C. Melville & C:o<br />
123 Lower Thames street E. C.<br />
Importartikel: Sill:<br />
J. E. Lithman & C:o 3,087 t:r 1,115 t:r<br />
(se ofvan).<br />
II. Barber & Son 2,001 5,208 »<br />
(se ofvan).<br />
S. Barber & C:o - 1,202 » 05 »<br />
111 Lower Thames street E. C.<br />
S. Ives... - 654 » 4,405 »<br />
14 Billingsgate market E. C.<br />
Hewett & C:o Lim 676 » 6,745 ><br />
London Riversi<strong>de</strong> market, Lower Shadwall E.<br />
C. B. Ketscher 532 »<br />
1 & 2 Fenchureh street E. C.<br />
J. L. Layer 381 » 2,237 »<br />
4 Lower Thames street E. C.<br />
Sayer & C:o 3.269 »<br />
127 Lower Thames street.<br />
F. S. & I. Lelen 3,993 ><br />
Eastcheap Buildings E. C.
301<br />
J. Goodchild 957 coll.<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Kippers:<br />
H. Barber & Sons 1,363 coll.<br />
(se ofvan).<br />
P. S. & I. Lelen 12,000 coll.<br />
(Be ofvan).<br />
Sayer & C:o 8,000 »<br />
(se ofvan).<br />
J. Howell 11,750 »<br />
Billingsgate E. C.<br />
W. E. Bott & C:o 1,500 »<br />
(se ofvan).<br />
Hewett & C:o 1,000 »<br />
(se ofvan).<br />
Importartikel: Hummer:<br />
F. S. & I. Lelen 42 låd.<br />
(se ofvan).<br />
Fisher Brs 10 »<br />
21 Lore Lane E. C.<br />
Importartikel: Sälskinn:<br />
A. & W. Nesbitt 64,470 at.<br />
10 Fenchurch Avenue E. C.<br />
Christensen & C:o 6,461 »<br />
10 London street E. C.<br />
Westenholz Brs 1,334 »<br />
40 Great Tower street.<br />
Importartikel: Öl:<br />
Stribolt, Herreborg & Schjött 2,486 coll.<br />
(se ofvan).<br />
H. Grey j:r 1,037 »<br />
19 Water Lane E. C.<br />
Ingram & Royle 50 »<br />
52 Farringdon street E. C.<br />
Mättsfrågor, beröran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfartyg.<br />
Bland sådana, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et handlagts vid engelska d<strong>om</strong>stolar, tor<strong>de</strong><br />
följan<strong>de</strong> förtjena att här anföras:<br />
1. Skeppsmäklarne C. & C. J. Northcote i London instäm<strong>de</strong> i oktober<br />
1882 egarne af norska skeppet Heinrich Björn med anspråk på utbek<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
af en fordran till ett belopp af £683. 6. 2. I mars 1882 ha<strong>de</strong> skeppet<br />
Björn, s<strong>om</strong> då till 5/6 eg<strong>de</strong>s af norrmannen Gunter Abrahamsen <strong>från</strong> Kragerö<br />
<strong>och</strong> låg i Liverpool, varit i behof af vissa förnö<strong>de</strong>nhetsvaror, för hvilkas anskaffan<strong>de</strong><br />
bemäl<strong>de</strong> firma, på Abrahamsens begäran., förskotterat penningar, gjort<br />
utbetalningar <strong>och</strong> iklädt sig <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r, i allt uppgåen<strong>de</strong> till sagda belopp,<br />
hvilket nu återfordra<strong>de</strong>s. A svaran<strong>de</strong>sidan invän<strong>de</strong>s, att käran<strong>de</strong>na endast handlat<br />
s<strong>om</strong> agenter för Abrahamsen, <strong>och</strong> att varorna för skeppets räkning levererats<br />
af andra personer, s<strong>om</strong> redan <strong>de</strong>rfor erhållit full betalning. Saken förhölle sig<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 21
302<br />
nämligen så, att re<strong>de</strong>riet för skeppet Björn i mars 1882 häftat i skuld till<br />
firman Northcote för en summa af £ 389. 10, hvilken summa nämnda firma<br />
vid skeppets ank<strong>om</strong>st till Liverpool velat af <strong>de</strong>n då till betalning förfallna frakten<br />
utkräfva, men att Abrahamsen förklarat sig icke kunna betala, med mindre<br />
ytterligare förskott lemna<strong>de</strong>s af käran<strong>de</strong>na i <strong>och</strong> för skeppets utrustning med<br />
vissa för ny resa erfor<strong>de</strong>rliga nödvändighetsvaror. Till betäckan<strong>de</strong> härntaf ha<strong>de</strong><br />
Abrahamsen lemnat accept å ett belopp af £ 350. Käran<strong>de</strong>na ha<strong>de</strong> härutöfver<br />
på Abrahamsens begäran inbetalt en assuranspremie å £ 68. 6. 8. Skeppet<br />
öfvergick emellertid till nya egare <strong>och</strong> med full vetskap å <strong>de</strong>sses sida (efter<br />
hvad inför amiralitetsrätten ådagala<strong>de</strong>s) <strong>om</strong> <strong>de</strong> mellan Abrahamsen ocli firman<br />
Northcote ingångna transaktioner. Svaran<strong>de</strong>na åla<strong>de</strong>s i första instansen att betala<br />
cirka £ 350, hvilket belopp verkligen användts till skeppets utrustning;<br />
assuranspremien kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot icke betraktas s<strong>om</strong> nödvändighetsvara. D<strong>om</strong>en<br />
i appellinstansen, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t yrka<strong>de</strong>s att få <strong>de</strong>n gjorda öfvereDsk<strong>om</strong>melsen mellan<br />
Abrahamsen <strong>och</strong> firman Northcote rubricerad s<strong>om</strong> bodmerikontrakt, utföll <strong>de</strong>remot<br />
ogynsamt för firman Northcote. I högsta instansen rör<strong>de</strong> sig frågan uteslutan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>r<strong>om</strong>, huruvida en »maritime lien» d. v. s. en salcrätt i sjelfva skeppet,<br />
s<strong>om</strong> enligt engelsk lag uppk<strong>om</strong>mer gen<strong>om</strong> leverans af förnö<strong>de</strong>nhetsvaror, i <strong>och</strong><br />
för utrustning af ett främman<strong>de</strong> skepp i engelsk hamn, fortfaran<strong>de</strong> häftar vid<br />
fartyget äfven efter <strong>de</strong>ss öfvergåen<strong>de</strong> till nya egare, hvilken fråga gen<strong>om</strong> utslag<br />
<strong>de</strong>n 6 april af rätten enhälligt med nej besvara<strong>de</strong>s.<br />
2. Sammanstötning eg<strong>de</strong> rum på flo<strong>de</strong>n Tyne vid North Shields mellan<br />
engelska ångaren Rose <strong>och</strong> norska ängfartyget Johan Sverdrup <strong>från</strong> Bergen.<br />
Det norska re<strong>de</strong>riet instäm<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r yrkan på ersättning för <strong>de</strong>n lidna skadan.<br />
Men ehuruväl un<strong>de</strong>rrätten i Newcastle fann ostridigt, att skadan uppk<strong>om</strong>mit<br />
gen<strong>om</strong> felaktig navigering af <strong>de</strong>n norske ångaren, frikän<strong>de</strong>s likväl re<strong>de</strong>riet <strong>från</strong><br />
all ersättningsskyldighet, all<strong>de</strong>nstund hvarje främman<strong>de</strong> fartyg är skyldigt mottaga<br />
lots, <strong>och</strong> felet uteslutan<strong>de</strong> ansågs böra tillräknas <strong>de</strong>nne. D<strong>om</strong>en faststäl<strong>de</strong>s<br />
af appelld<strong>om</strong>stolen, <strong>de</strong>r meningsskiljaktighet uppstod endast i fråga <strong>om</strong> tolkningen<br />
af <strong>de</strong> förordningar, på hvilka lotstvånget skulle grundas, hvarefter begärd<br />
appell till House of Lords afslogs.<br />
Flera liknan<strong>de</strong> fall hafva tidigare un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>mit, hvilka af amiralitetarätten<br />
afdömts efter all<strong>de</strong>les enahanda princip. Så t. ex. när fyrskeppet<br />
Girdier å Themsen seglats i sank af ångaren Indus, förklara<strong>de</strong>s fartygets re<strong>de</strong>ri<br />
<strong>från</strong> allt ansvar fritt, efter s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t blifvit till fullo ådagalagdt, att tvångslotsens<br />
or<strong>de</strong>r, ehuru oriktiga, blifvit af besättningen strängt åtlydda. På samma<br />
sätt afdöm<strong>de</strong>s en kollision å Merseyflo<strong>de</strong>n mellan engelska ångfartyget »R<strong>om</strong>an»<br />
<strong>och</strong> spanska skeppet »Guillermo», hvarvid <strong>de</strong>t senare sjönk, <strong>och</strong> skadan uppskatta<strong>de</strong>s<br />
till £ 100,000. Äfven här var <strong>de</strong>n oskada<strong>de</strong> parten ensam vållan<strong>de</strong><br />
till skadan, men skydda<strong>de</strong> sig bak<strong>om</strong> lotsens rygg <strong>från</strong> hvarje ansvarspåföljd.<br />
Till hvilka orättvisor tillämpningen af <strong>de</strong>nna princip måste leda är lätt att inse,<br />
<strong>och</strong> i <strong>de</strong>t utlåtan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afgifvits af en med anledning af en i<br />
parlamentet på 18 70-talet föreslagen lag <strong>om</strong> lotsning tillsatt k<strong>om</strong>ité, har man<br />
<strong>de</strong>rfor på goda grun<strong>de</strong>r förordat lotstvångets upphäfvan<strong>de</strong>.<br />
På förek<strong>om</strong>men anledning tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t vara lämpligt att fästa uppmärksamheten<br />
på frågan <strong>om</strong> engelsk sjörätts jurisdiktion i tvistefrågor mellan befälhaf<br />
vare <strong>och</strong> manskap å främman<strong>de</strong> nationers fartyg in<strong>om</strong> britiskt territorium.
303<br />
De engelska sjörätterna hafva, förut<strong>om</strong> jurisdiktion i alla egentligen britiska<br />
saker, tillika s<strong>om</strong> allmän regel s. k. »internationell jurisdiktion», d. T. S.<br />
jurisdiktion i hvarje sak, hvarhelst <strong>och</strong> närhelst ifrågavaran<strong>de</strong> kontrakt ingåtts<br />
eller annat rättsgrundan<strong>de</strong> faktum uppstått, så snart endast parterna på <strong>de</strong>n<br />
tid, saken anhängiggöres, befinna sig på britiskt <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, i följd hvaraf också<br />
en d<strong>om</strong>are, när han finner, att en prima facie sak föreligger, efter <strong>om</strong>ständigheterna<br />
utfärdar en provisorisk »arrestor<strong>de</strong>r» mot ett fartyg, s<strong>om</strong> antages att<br />
i annat fall skola afsegla <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> aflägsna sig <strong>från</strong> jurisdiktions<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t.<br />
När talan skall anställas mot fartyg af främman<strong>de</strong> nationalitet är <strong>de</strong>t käran<strong>de</strong>ns<br />
pligt att <strong>de</strong>r<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rrätta representanten för <strong>de</strong>n nation, fartyget tillhör. Om<br />
än <strong>de</strong>nne representant inlemnar motiverad protest mot sakens handläggan<strong>de</strong> inför<br />
engelsk rätt, har rätten <strong>de</strong>t oaktadt en diskretionär myndighet till att antingen<br />
lemna protesten utan afseen<strong>de</strong> eller ock att på grund af <strong>de</strong>nsamma afvisa<br />
saken, <strong>och</strong> kan en dylik afvisningsd<strong>om</strong> vara åtföljd af utslag angåen<strong>de</strong> ersättning<br />
för rättegångskostna<strong>de</strong>r.<br />
C. Juhlin-Dannfelt.<br />
Innehåll: London (sid. 205).
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 22<br />
Helsingfors <strong>de</strong>n 15 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Finland un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> framg<strong>år</strong> af<br />
nedanståen<strong>de</strong> öfversigt:<br />
Årg. 1887. N:o 6.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na<br />
fartyg utgjor<strong>de</strong> följaktligen 238 stycken <strong>om</strong> 64,201.71 tons,<br />
hvaraf— 148 sveDska <strong>om</strong> 34,981.77 tons<br />
<strong>och</strong> 90 norska » 29,219.94 ><br />
Antalet af med last afgångna fartyg åter<br />
uppgick till 504 » » 154,355.60 »<br />
hvaraf— 252 svenska <strong>om</strong> 58.882.27 tons<br />
<strong>och</strong> 252 norska » 95,473.3S »<br />
306
Jemföres förhållan<strong>de</strong>t i nu anförda hänseen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod,<br />
företer sig <strong>de</strong>rvid följan<strong>de</strong>:<br />
Summa Fmk 2,175,038<br />
eller för båda län<strong>de</strong>rna tillsammans Fmk 3,014,423<br />
För norska ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg Fmk 379,052<br />
afgåen<strong>de</strong> » 1,795,986<br />
Summa Fmk 839,385<br />
Härvid inseglad bruttofrakt har uppgifvits utgöra:<br />
För svenska ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg Fmk 164,896<br />
» afgåen<strong>de</strong> » 674,489<br />
307
308<br />
Inseglad bruttofrakt utgör i finska mark un<strong>de</strong>r samma tidrymd:<br />
Den an<strong>de</strong>l med hvilken ångfartygen ingått i <strong>de</strong>nna fraktfart un<strong>de</strong>r sednaste<br />
fem <strong>år</strong>, åskådliggöres af nedanståen<strong>de</strong> tabell:<br />
Sås<strong>om</strong> vid en granskning af nu anförda sifferuppgifter framg<strong>år</strong>, tor<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
<strong>1886</strong> med skäl kunna anses hafva lemnat ett mer än vanligt ogynsamt resultat<br />
för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Finland, såväl i afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>t tontal,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid erhållit sysselsättning, s<strong>om</strong> äfven å <strong>de</strong>n insegla<strong>de</strong> bruttofraktens<br />
storlek, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta synnerligast för hvad Sveriges an<strong>de</strong>l <strong>de</strong>ri beträffar, hvilken<br />
icke endast sedan föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> un<strong>de</strong>rgått en märkbar minskning, utan äfven<br />
vida un<strong>de</strong>rstiger me<strong>de</strong>ltalet <strong>de</strong>raf för sednaste fem<strong>år</strong>speriod. Den norska skeppsfarten<br />
för <strong>år</strong>et s<strong>om</strong> äfven staller sig synnerligen oför<strong>de</strong>laktigt vid jemförelse<br />
med <strong>de</strong>t ofvan anförda me<strong>de</strong>ltalet, företer likale<strong>de</strong>s ett nedåtgåen<strong>de</strong>, ehuru i<br />
något mindre grad gent emot 1885 <strong>år</strong>s redan ganska låga siffror. Äfven <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 i nedgåen<strong>de</strong> stadda svenska ångbåtstrafiken emellan <strong>de</strong> österbottniska<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> svenska hamnarne har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> än ytterligare nedgått<br />
<strong>och</strong> har <strong>de</strong>nna samfärdsel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> uppehållits med endast två reguliert<br />
gåen<strong>de</strong> ångare, emot fyra <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. En glädjan<strong>de</strong> företeelse har<br />
<strong>de</strong>remot <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten på hufvudstationen erbjudit, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>nsamma<br />
till följd af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren un<strong>de</strong>rhållna direkta trafiken på Stockholm<br />
me<strong>de</strong>lst tvänne af bolaget »Södra Sveriges» ångbåtar uppnått ett un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
osedt tontal.<br />
För<strong>de</strong>lningen af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart emellan hamnarne i distriktet<br />
med hänsyn till fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet åskådliggöres gen<strong>om</strong><br />
följan<strong>de</strong> tabellariska sammandrag, särskildt för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>och</strong> afgåen<strong>de</strong> fartyg,<br />
hvarvid jemväl <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l ångfartygen uti <strong>de</strong> olika hamnarne intagit i <strong>de</strong>nna<br />
skeppsfart finnes angifven.
309
I hvad mån <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart un<strong>de</strong>r sednaste fem<strong>år</strong>speriod<br />
till- eller aftagit i <strong>de</strong> olika hamnarne in<strong>om</strong> distriktet, i hvilka konsulattjenstemän<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et funnits anstälda, framg<strong>år</strong> vid en granskning af följan<strong>de</strong> tabellariska<br />
uppgifter <strong>om</strong> antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> fartyg s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r hvart<strong>de</strong>ra<br />
af nämnda fem <strong>år</strong> besökt <strong>de</strong>ssa hamnar samt <strong>de</strong>rvid erlagda konsulatafgifter:<br />
310
311
312<br />
Häraf visar sig att i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä Finland en fortfaran<strong>de</strong><br />
minskning egt rum un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste fem aren <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta icke blott i<br />
fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong>t använda tontalet, utan äfven i än högre grad i fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong> erlagda<br />
konsulatafgifterna. Orsakerna till <strong>de</strong>t förstnämda förhållan<strong>de</strong>t tor<strong>de</strong> vara<br />
nu liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en att söka <strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>n tryckta ekon<strong>om</strong>iska<br />
ställningen i allmänhet på verldsmarkna<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>ls äfven i <strong>de</strong>t allt mera tilltagan<strong>de</strong><br />
användan<strong>de</strong>t af stora ångare (mest af engelsk nationalitet) vid lan<strong>de</strong>ts<br />
vigtigaste skeppning eller trävaruexporten. Sås<strong>om</strong> väsentligen medverkan<strong>de</strong> faktor<br />
till <strong>de</strong>t senare förhållan<strong>de</strong>t eller minskningen i konsulatuppbör<strong>de</strong>n tor<strong>de</strong> med<br />
skäl kunna räknas <strong>de</strong>n allt större an<strong>de</strong>l i skeppsfarten s<strong>om</strong> intages af <strong>de</strong> i reguliera<br />
turer gåen<strong>de</strong> svenska ångbåtarne, för hvilka redan, på grund af un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et gällan<strong>de</strong> bestämmelser en icke obetydlig nedsättning i konsulatafgifterna.<br />
egt rum.<br />
Frakter vid utskeppning af trävaror hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afslutats i <strong>de</strong> för<br />
dylik export vigtigaste hamnarna till här nedan angifna belopp, beräkna<strong>de</strong> för<br />
1 S:t Petersburger standard, eller 165 engelska kubikfot, <strong>de</strong>r ej annan beräkningsgrund<br />
finnes angifven.
313
314
315
316
317<br />
Sjöfolks af- <strong>och</strong> påmönstring har vid hufvudsfationen <strong>om</strong>fattat:<br />
<strong>från</strong> svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong> 4 man<br />
samt » norska » > 6<br />
Påmönstra<strong>de</strong> hafva blifvit:<br />
å svenska fartyg 4 man<br />
samt å norska » 8 »<br />
Betingad månadshyra har utgjorts:<br />
för matroser 42 Fmk<br />
> eldare 36 »<br />
» lättmatroser 35 »<br />
» jungmän 22—18 »<br />
Sås<strong>om</strong> rymd är endast anmäld en man <strong>från</strong> svenskt fartyg.<br />
Uppgifter i nu anförda hänseen<strong>de</strong> hafva endast ingått <strong>från</strong> vicekonsulatet<br />
i Viborg, hvarest<br />
afmönstrats <strong>från</strong> svenska fartyg 3 man <strong>och</strong><br />
» » norska » 9 » samt<br />
påmönstrats på svenskt » 1 > <strong>och</strong><br />
» » norska » 29 »<br />
hvarvid i månadshyra betingats:<br />
för styrmän 85—65 Fmk<br />
» timmermän 65<br />
» matroser 55—40 »<br />
» lättmatroser 35—30 »<br />
» jungmän 25 »<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Baumo, hvarest afmönstrats <strong>från</strong> norska fartyg 3 man<br />
samt å samma fartyg likale<strong>de</strong>s påmönstrats 3 man med en månadshyra af 40<br />
Fmk, samt <strong>från</strong><br />
vicekonsulatet i Kotka, hvarest afmönstrats <strong>från</strong> svenskt fartyg 1 man <strong>och</strong> å<br />
samma fartyg påmönstrats 1 man, hvarjemte å norska fartyg påmönstrats 4<br />
man. Månadshyran <strong>de</strong>rvid utgjor<strong>de</strong> för lättmatroser 37—32 Fmk <strong>och</strong> för jungmän<br />
30—20 Fmk.<br />
Sås<strong>om</strong> rymd har blifvit anmäld en man <strong>från</strong> ett norskt fartyg.<br />
Rättigheten för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> sjömän att gen<strong>om</strong> generalkonsulatets<br />
bemediing få me<strong>de</strong>lst s. k. sjömansanvisningar till hemlan<strong>de</strong>t öfversända intjena<strong>de</strong><br />
hyresbelopp, har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et icke af någon tagits i anspråk.<br />
Till generalkonsulatet adressera<strong>de</strong> bref hafva befordrats till svenske sjömän<br />
till ett antal af 181 stycken samt till norske sjömän till ett antal af 299 st.<br />
eller tillsammans 480 stycken.<br />
Pass hafva vid generalkonsulatet utfärdats till ett antal af 26 för tillsammans<br />
28 svenska <strong>och</strong> 3 norska un<strong>de</strong>rsåtar.<br />
Diarium för ingångna skrifvelser upptager ett antal af 606, hvarjemte uti<br />
<strong>de</strong>n vid generalkonsulatet förda protokollsboken 44 ären<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et blifvit<br />
anteckna<strong>de</strong>.<br />
Antalet <strong>från</strong> generalkonsulatet aflatna expeditioner har utgjort:<br />
Till Kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet 106<br />
> Beskickningen i S:t Petersburg 8<br />
> K<strong>om</strong>mersekollgium 97<br />
» Norska Indre Departementet 81<br />
» G-eneralguvernörsembetet 41
318<br />
Till andra svenska <strong>och</strong> norska myndigheter ... 11<br />
) » finska ... 13<br />
» Vicekonsulerna 658<br />
) Enskilda personer 126<br />
eller tillsammans 1,141<br />
Den för svenske <strong>och</strong> norske arbetare i Finland grunda<strong>de</strong> kassa för sjuk<strong>och</strong><br />
begrafningshjelp har jemväl un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> fört en tynan<strong>de</strong> tillvaro. Kassan,<br />
s<strong>om</strong> vid utgången af räkenskaps<strong>år</strong>et 1885 eg<strong>de</strong> en kontant behållning af<br />
4,226 Fmk med 20 <strong>de</strong>legare, utvisa<strong>de</strong> vid slutet af senaste räkenskaps<strong>år</strong> en<br />
behållning af 4,318 Fmk med 14 <strong>de</strong>legare. Oaktadt på grund af tidigare beslut<br />
några s. k. he<strong>de</strong>rsledamotsafgifter för kassan ej vidare uppburits, hafva<br />
likväl räntorna <strong>och</strong> <strong>de</strong> ordinarie ledamöternas afgifter visat sig mer än tillräckliga<br />
till bestridan<strong>de</strong> af samtliga utgifterna. Några tillfälliga un<strong>de</strong>rstöd till ut<strong>om</strong><br />
kassan ståen<strong>de</strong> landsmän kunna emellertid ej vidare ifrågak<strong>om</strong>ma, då afgifter<br />
numera endast erläggas af kassans ledamöter sjelfva. Orsaken till <strong>de</strong>nna allt<br />
mer tilltagan<strong>de</strong> liknöjdhet hos härvaran<strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske arbetare för en<br />
inrättning, s<strong>om</strong> i nö<strong>de</strong>ns stund är i tillfälle lemna <strong>de</strong>m en vär<strong>de</strong>rik hjelp, tor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ls vara att söka i <strong>de</strong>n tryckta ekon<strong>om</strong>iska ställningen i allmänhet <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>raf följan<strong>de</strong> nedsättningen i arbetslönerna, på grund hvaraf ett ehuru ringa<br />
ytterligare afdrag för sjukkassan kännes än mera betungan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls äfven i <strong>de</strong>n<br />
tidspillan s<strong>om</strong> <strong>de</strong> månatligen återk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> inbetalningarna för mera aflägset<br />
boen<strong>de</strong> nödvändigt måste medföra.<br />
För att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n likväl vara i tillfälle att vid förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
fall kunna lemna andra nödlidan<strong>de</strong> landsmän tillfälliga un<strong>de</strong>rstöd samt<br />
åvägabringa närmare sammanslutning emellan härstä<strong>de</strong>s i skilda förhållan<strong>de</strong>n<br />
lefvan<strong>de</strong> svenskar <strong>och</strong> norrmän, beslöts i slutet af föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> upprättan<strong>de</strong>t<br />
af ett »Svenskt-norskt Gille» i Helsingfors. Gillet, s<strong>om</strong> nu räknar cirka 60<br />
ledamöter <strong>och</strong> sammanträ<strong>de</strong>r första helgfria torsdag i hvarje månad, har till<br />
ändamål, förut<strong>om</strong> beredan<strong>de</strong> af nytta <strong>och</strong> trefnad för <strong>de</strong>ss egna ledamöter, att,<br />
i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong>ss tillgångar medgifva, lemna un<strong>de</strong>rstöd till i behof stad<strong>de</strong> landsmän.<br />
För sådant syfte erlägges af hvarje ledamot en <strong>år</strong>safgift af 5 Fmk förut<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> frivilliga bidrag s<strong>om</strong> vid hvarje månadsmöte uppbäras.<br />
Finlands <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r.<br />
Sås<strong>om</strong> redan af min företrädare framhållits i <strong>de</strong>n af hon<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1885 afgifna<br />
<strong>år</strong>sberättelsen, verkställes sammandraget <strong>och</strong> vidare bearbetningen af alla<br />
<strong>de</strong> journaler, s<strong>om</strong> föras vid <strong>de</strong> olika tullkamrarne i Finland, gen<strong>om</strong> en in<strong>om</strong><br />
härvaran<strong>de</strong> generaltullstyrelse upprättad statistisk byrå. S<strong>om</strong> emellertid <strong>de</strong>tta<br />
sammandrag ej blifver tillgängligt förr än i början af s<strong>om</strong>maren, ser jag mig<br />
följaktligen för närvaran<strong>de</strong> ur stånd att röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>na,<br />
<strong>och</strong> särskildt för hvad <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> an<strong>de</strong>l i nämnda utbyte ang<strong>år</strong>, lemna<br />
andra eller utförligare redogörelser än <strong>de</strong> s<strong>om</strong> innehållas i nedanståen<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls<br />
<strong>från</strong> åtskilliga vicekonsuler ingångna, <strong>de</strong>ls ur pressen <strong>och</strong> <strong>från</strong> enskildt håll<br />
hemta<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n.<br />
Björneborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
sDen allmännna rörelsen har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et på <strong>de</strong>nna ort, liks<strong>om</strong> öfver hufvud<br />
taget i hela lan<strong>de</strong>t, varit mindre liflig än förut. Detsamma har äfven varit<br />
fallet med trafiken pä Sverige <strong>och</strong> Norge.
319<br />
De hufvudsakligaste importartiklarne hafva varit jernmalm 165,888 JM<br />
samt jern <strong>och</strong> stål såväl i rå s<strong>om</strong> i arbetad form, hvaraf inalles 18,143 IM<br />
till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af 126,291 Fmk ink<strong>om</strong>mit, motsvaran<strong>de</strong> något mera<br />
än en tredje<strong>de</strong>l af hela importvär<strong>de</strong>t. Dernäst k<strong>om</strong>ma maskiner <strong>och</strong> åkerbruksredskap<br />
med ett vär<strong>de</strong> af 43,182 Fmk, färger, fernissor <strong>och</strong> oljor värda 20,619<br />
Fmk. Af saltad fisk har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et importerats blott 884 Lffi mot 9,3 79 I/ffi<br />
<strong>år</strong> 1885. Denna stora differens låter förklara sig <strong>de</strong>raf att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare<br />
<strong>år</strong>en flera fartyg med <strong>de</strong>nna artikel inlöpt på spekulation <strong>och</strong> sedan i <strong>de</strong> flesta<br />
fall varit nödsaka<strong>de</strong> sälja sin vara utan afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>ss vär<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> voro spekulationssän<strong>de</strong>lser betydligt färre. Då allmogen i <strong>de</strong>nna trakt<br />
gen<strong>om</strong> strömmingsfisket vid kusten un<strong>de</strong>r vanliga förhållan<strong>de</strong>n rikligen förses<br />
med <strong>de</strong>nna förnö<strong>de</strong>nhetsartikel, finner <strong>de</strong>n visserligen bättre men tillika dyrare<br />
norska sillen <strong>och</strong> brisslingen endast obetydlig afsättning, <strong>och</strong> f<strong>år</strong> vicekonsulatet<br />
på <strong>de</strong>nna grund bestämdt afråda <strong>från</strong> att på spekulation hitsända <strong>de</strong>ssa artiklar,<br />
emedan <strong>de</strong> i <strong>de</strong> flesta fall blott med förlust kunna realiseras. På förfrågningar<br />
<strong>från</strong> norske <strong>och</strong> svenske exportörer har vicekonsulatet också städse afstyrkt<br />
<strong>de</strong>tta, ehuru rå<strong>de</strong>t tyvärr icke alltid följts.<br />
Hufvu<strong>de</strong>xportartikeln till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena utgöres af smör, hvaraf 12,599<br />
L
320<br />
Jernmalm, 165,888 I/B 24,883<br />
Klä<strong>de</strong>r, färdiggjorda 1,187<br />
Koppar- <strong>och</strong> messingsarbeten, 44 1/8 2,640<br />
Maskiner 24,440<br />
Oljor, 545 LB 5,450<br />
Pappersarbeten 7,842<br />
Parafin, 833 1/8 8,330<br />
Preparater, kemiska 1,206<br />
Punsch, 200 bnt 800<br />
Snickare- <strong>och</strong> svarfvarearbeten, 134 1/B 2,085<br />
Tapeter af papper, 91 1/8 1,820<br />
Tran, 268 1/8 - 1,535<br />
Tråd af jern, stil <strong>och</strong> öfriga metaller, 850 1/8 13,600<br />
Tunnbindarearbeten 3,510<br />
Vaxduk <strong>och</strong> guttaperkatyg, 1,216 £ 2,432<br />
Viner, champagne, 178 but 1,780<br />
» icke mousseran<strong>de</strong>, 509 Lll <strong>och</strong> 211 but 6,256<br />
Väfna<strong>de</strong>r, af b<strong>om</strong>ull, 286 ll. 1,430<br />
» » lin <strong>och</strong> hampa, 115 ll 430<br />
» si<strong>de</strong>n, 156 ll. 9,250<br />
» ull, 19 15 228<br />
Åkerbruksredskap 18,742<br />
Diverse varor 21,817<br />
Export.<br />
Summa 357,905<br />
Smör, 12,599 LS 151,188<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk, 2,603 1/8 7,811<br />
Fisk 2,000<br />
Potatis, 263 tunnor 920<br />
Råg, 1,560 tunnor 31,200<br />
Björkved, 640 famnar 5,120<br />
Diverse varor 2,287<br />
Summa 200,526<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela införseln till Björneborg un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> har sammanlagdt uppgått<br />
till 2,411,487 Fmk <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t af hela utförseln <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> un<strong>de</strong>r samma<br />
tid till 5,767,776 Fmk. Största anparten af utförseln faller sås<strong>om</strong> vanligt på<br />
trävaror. Af sågadt virke exportera<strong>de</strong>s 6,497,324 eng. kub.-fot till ett vär<strong>de</strong><br />
af 4,922,215 Fmk, <strong>och</strong> för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>nna utförsel på nedannämnda firmor<br />
sås<strong>om</strong> följer:<br />
Björneborgs ångsågsbolag (W. Rosenlew & C:o) 3,160,914 eng. k.-fot<br />
Räfsö ångsågsaktiebolag 1,606,275<br />
Herr A. Ahlström 899,908 »<br />
Pihlava ångsåg 691,422<br />
Herr Henrik Moliis 210,837 »<br />
F. W. Petrell 186,803<br />
» F. A. Juselius 186,713 »
321<br />
Herr C. Pettersson 158,685<br />
Johan Norrg<strong>år</strong>d 105,694<br />
samt återsto<strong>de</strong>n af 7 olika firmor.<br />
Skeppsrörelsen i <strong>de</strong>nna hamn har förmedlats af:<br />
136 finska fartyg <strong>om</strong> 33,940 reg.-tons<br />
67 svenska » 16,369<br />
51 danska » 9,6 6 7<br />
48 engelska > 30,3 79 »<br />
38 norska 14,167 »<br />
19 tyska » 6 ,'6 2 4 »<br />
8 ryska » 1,359 »<br />
3 österrikiska » 1,908<br />
1 italienskt 59 5 »<br />
1 holländskt » 83<br />
Summa 372 fartyg <strong>om</strong> 115,091 reg.-tons,<br />
hvaraf 151 voro passagerare-, frakt- <strong>och</strong> bogserångare.<br />
Borgå.<br />
Införsel.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna, hvaribland 16,500 "ffi sill <strong>från</strong> Norge, 59,044 1S torrfisk<br />
<strong>från</strong> samma land, 58,280 S jern- <strong>och</strong> stålvaror, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, 16,543<br />
ll. hudar <strong>och</strong> lä<strong>de</strong>rvaror, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, samt maskiner <strong>och</strong> telefoner, <strong>de</strong>lvis<br />
<strong>från</strong> Sverige, till ett vär<strong>de</strong> af 11,817 Fmk, utgjor<strong>de</strong> 1,738,839 Fmk.<br />
Utförsel.<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong>, till Danmark 85,490 k.-fot, värda 64,117 Fmk,<br />
Holland 33,029 » 20,423<br />
» » Tyskland 69,828 » » 52,371<br />
» Storbritannien 339,402 » 254,552<br />
Belgien 142,045 113,636<br />
» » » Frankrike ... 1 18,377 » 94,702<br />
» » B Spanien 630,794 » » 630,794<br />
Summa 1,418,965 k.-fot, värda 1,236,595 Fmk,<br />
motsvaran<strong>de</strong> à 165 k.-fot = 8,599.79 S:t Petersb.-Stds.<br />
Trävaror, bila<strong>de</strong>, till Holland 237,347 k.-fot, värda 102,059 Fmk,<br />
Spanien 15,211 17,645 »<br />
» Danmark.. 14,736 17,683<br />
Summa 267,294 k.-fot, värda 137,387 Fmk,<br />
motsvaran<strong>de</strong> à 120 k.-fot = 2,227.45 S:t Petersb.-Stds.<br />
Till England, hafre 5,437 tunnor, värda 54,370 Fmk,<br />
» Tyskland, kummin 14,900 ll. » 4,098<br />
» »via Helsingfors 245,300 » 67,457<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela exporten 1,499,907 Fmk.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 23
322<br />
Exporten af trävaror <strong>från</strong> Borgå för<strong>de</strong>lar sig på nedanståen<strong>de</strong> firmor:<br />
Borgå ångsågsaktiebolag 6,870.09 S:t Petersb.-Stds<br />
C. F. Tojkan<strong>de</strong>r 951.07 B<br />
J. Askolin 921.88 »<br />
J. F. Sjöbl<strong>om</strong> _ 659.60 »<br />
L. Simolin 535.34 »<br />
A. J. Honig 494.67 t><br />
G. L. Sö<strong>de</strong>rström 263.42 »<br />
J. L. Roth 131.17 »<br />
Summa 10,827.24 S:t Petersb.-Stds.<br />
Ar 1885 skeppa<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kring 1,000 standards såga<strong>de</strong> oeh 5,400 standards<br />
bila<strong>de</strong> varor mera, alltså för <strong>1886</strong> en minskning af inalles 6,400 standards<br />
mot 1885, hvilket hufvudsakligen belöper sig på Borgå ångsågsaktiebolag.<br />
Skeppsrörelsen i <strong>de</strong>nna hamn har, oberäknadt kustfaran<strong>de</strong> ångbåtar samt<br />
6 större <strong>och</strong> mindre bogserångbåtar, un<strong>de</strong>rhållits af:<br />
Finska segelfartyg 55 st. mätan<strong>de</strong> 11,063 tons<br />
ångfartyg 6 » » 590 »<br />
Ryska segelfartyg 18 » » 437 »<br />
Svenska <strong>och</strong> norska segelfartyg 22» » 5,379 »<br />
Danska 10 » 1,338 »<br />
» ångfartyg 1 » 175 »<br />
Holländska segelfartyg 5 B » 2,871 »<br />
Tyska » 1 » » 114<br />
B åDgfartyg 3 » 1,040 »<br />
Engelska B 5 » » 3,690<br />
Spanska 8 1 » 1,003 »<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> inklarera<strong>de</strong>s:<br />
Summa 127 st. mätan<strong>de</strong> 27,700 tons.<br />
Fredrikshamn (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
76 ångare med 13,738 tons<br />
60 segelfartyg 11.008 »<br />
Tillsammans 136 fartyg med 24,746 tons,<br />
hvilka samtliga åter utgått; <strong>de</strong>raf hafva varit:<br />
4 svenska med 1,144 tons<br />
6 norska » 3,332 »<br />
Import.<br />
102 2/20 L ^ b<strong>om</strong>ull <strong>från</strong> Ryssland,<br />
2 73 4 /20 B s pi" tuosa frän Lubeck m. fl. stä<strong>de</strong>r,<br />
361 1/2, but. » <strong>och</strong> Stockholm,<br />
49 L/ffi fisk Ryssland,<br />
258 » » saltad » » <strong>och</strong> Lubeck,<br />
652 7- Lll. hudar <strong>och</strong> skinn <strong>från</strong> Stockholm <strong>och</strong> Tyskland,<br />
l,027 19/20 Lll. jern, stål o. arbeten <strong>de</strong>raf fr. Sverige, Tyskland o. Ryssland,
323<br />
2,311 5/20 lll. kaffe <strong>från</strong> Liibeck,<br />
13 » maskiner <strong>och</strong> mo<strong>de</strong>ller,<br />
6,720 s /jo " petroleum frän Ryssland <strong>och</strong> Tyskland,<br />
7,255 7J t:r salt » Spanien » »<br />
14,146 Lll. socker » Tyskland,<br />
3,607 t:r spanmål > Ryssland <strong>och</strong> Sverige,<br />
78,597 Lffi mjöl o. gryn » » » Tyskland,<br />
1,036'72o Lll. tobak, oarbetad, <strong>från</strong> Ryssland <strong>och</strong> Tyskland,<br />
1,314 » viner på kärl > Tyskland <strong>och</strong> Spanien,<br />
779 but. viner » n » <strong>och</strong> Sverige,<br />
6,995 3 /32 ll väfna<strong>de</strong>r » Ryssland, Tyskland etc.<br />
1,016,425 kub.-fot sågadt trävirke,<br />
80 famnar ved till Ryssland,<br />
8,000 ll. väfna<strong>de</strong>r » »<br />
Export.<br />
Af trävaror hafva exporterats:<br />
till Lubeck 45,403 kub.-fot<br />
» Belgien 42,075 s><br />
» Holland 20,825 »<br />
» England 509,281<br />
» Frankrike - 204,612 »<br />
» Spanien.. 194.229 »<br />
Hangö.<br />
Summa 1,016,425 kub-.fot<br />
I Hangö hamn hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inklarerats 355 fartyg, <strong>de</strong>raf 342 ång<strong>och</strong><br />
13 segelfartyg. Utklarerats hafva un<strong>de</strong>r samma tid 340 ång- <strong>och</strong> 13 segelfartyg,<br />
summa 353.<br />
Af <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>mo på eget land 28 ång- <strong>och</strong> 5 segelfartyg. I Tyskland<br />
<strong>och</strong> Östersjöprovinserna voro hemmahöran<strong>de</strong> 17 ångfartyg. I England 3 dito.<br />
Svenska voro 3 segel- <strong>och</strong> 2 ångfartyg. 3 segelfartyg tillhör<strong>de</strong> norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan<br />
<strong>och</strong> un<strong>de</strong>r dansk flagg segla<strong>de</strong> 2 fartyg.<br />
De reguliera turer göran<strong>de</strong> ångbåtarne hafva besökt hamnen Ahkera 75<br />
gånger, Hangö 32, Finland 32, Åbo 32, Constantin 22, Express 22, Uleåborg<br />
20, v. Döbeln 16, Pehr Brahe<br />
rius 6.<br />
16, Helsingfors 15, Storfursten 15 <strong>och</strong> Si<br />
Följan<strong>de</strong> trävaror hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utskeppats: brä<strong>de</strong>r 252,178 kub.-fot,<br />
battens 145,244 d:o, plankor 150,672 d:o, plankstump 20 kub.-famn., props<br />
13,851 st., stock 5,340 st., spint 32,180 st., spärrar 2,587 st., ved 2,646<br />
famnar <strong>och</strong> tjära 294 tunnor.<br />
Till Ryssland har gen<strong>om</strong> tullstationen å Tullud<strong>de</strong>n förnämligast exporterats:<br />
v<br />
ed 1,401 famn., strömming 6,579 tunnor, färsk fisk 612 tunnor <strong>och</strong> tjära<br />
193 tunnor.<br />
Gen<strong>om</strong> samma station har <strong>från</strong> Ryssland ink<strong>om</strong>mit: mjöl <strong>och</strong> gryn 25,948<br />
Lw, tvål 153 d:o, cikoria 776 d:o, ost 247 d:o, tågvirke 10 d:o, hampa 35<br />
d:o, kalk 160 tunnor, korn 1,635 d:o, råg 198 d:o, potatis 95 d:o <strong>och</strong> petroleum<br />
1,455 centner.
324<br />
Denna export <strong>och</strong> import har förmedlats gen<strong>om</strong> afgåen<strong>de</strong> 117 fartyg <strong>och</strong><br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> 232, <strong>de</strong>raf 10 ångbåtar.<br />
Enligt beräkning skulle för <strong>de</strong>n härigen<strong>om</strong> utskeppa<strong>de</strong> strömmingen till<br />
lan<strong>de</strong>t ink<strong>om</strong>mit cirka 60,000 finska mark.<br />
Me<strong>de</strong>lst ångbåten »Express», hvilken äfven un<strong>de</strong>r vintern 1885—<strong>1886</strong><br />
un<strong>de</strong>rhållit förbin<strong>de</strong>lsen emellan Hangö <strong>och</strong> Stockholm, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid<br />
befordrats <strong>från</strong> Finland 719 passagerare samt dit ank<strong>om</strong>mit 651. I afseen<strong>de</strong><br />
å <strong>de</strong> med ångbåten transportera<strong>de</strong> varornas antal <strong>och</strong> slag föreligga följan<strong>de</strong><br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n:<br />
Godsets slag Ank<strong>om</strong>met Afgånget<br />
Alfeni<strong>de</strong>r centner 13.40 —<br />
Anjovis .. » 283.— —<br />
Apotekarevaror _ » 16.— —<br />
Bastmattor » — 186.—<br />
Bly, hagel _ » 57.— —<br />
Björkved famnar — 270.—<br />
B<strong>om</strong>ullsvaror centner 54.— —<br />
Bröd » 26.— —<br />
Böcker <strong>och</strong> tryckalster » 878.— 16.55<br />
Borst » — 11.—<br />
Caviar » — 20.50<br />
Diverse » 353.— 79.80<br />
Essenser » 4.10 —<br />
Ekplankor <strong>och</strong> t<strong>om</strong>kärl » 169.— —<br />
Elektriska apparater » 190.— —<br />
Fajanser, glas, porsliner _ kub.-fot 910.— —<br />
Fisk centner 1,259.— —<br />
Fogel » — 3,807.75<br />
Flyttgods » — 51.15<br />
Flyglar stycken 2.-— —<br />
Frukt centner 12.— —<br />
Frö » 1,914.— 38.90<br />
Färger » 439.— —<br />
Gjutgods » 253.— —<br />
Gummivaror » 8.60 1,197.70<br />
Gödningsämnen » 440.— —<br />
Hudar, lä<strong>de</strong>r » 610.— —<br />
Hummer, ostron » 25.— —<br />
Höfrö » — 185.15<br />
Instrument, kemiska apparater kub.-fot 39.— —<br />
Jern <strong>och</strong> stål, arbetadt centner 1,076.— —<br />
» oarbetadt » 4,504.— —<br />
Jordbruksredskap » 421.— —<br />
Kemikalier » 65.— —<br />
Klä<strong>de</strong>r » 9.— —<br />
Konfektyrer » 6.— —<br />
Koppar, messing, tenn, zink » 319.-— —<br />
Korta varor » 194.— -—<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk » — 241.15<br />
Maskiner » 649.— 47.—<br />
Manufakturer » 312.— —<br />
Mejerikärl <strong>och</strong> redskap » 289.— —
325<br />
Mjöl <strong>och</strong> gryn centner — 760.—<br />
Mo<strong>de</strong>varor » 37.— —<br />
Möbler » 36.— —<br />
Oljor » — 1,285.66<br />
Papper » 76.— 92.00<br />
Pressjäst » 9.— —<br />
Profver » 18.— —<br />
Pelsverk » — 5.10<br />
Renkött — 106.15<br />
Segelduk <strong>och</strong> tågvirke > — 412.30<br />
Si<strong>de</strong>n > 5.40 —<br />
Skinn » — 47.40<br />
Smör i drittlar till England » — 4,056.89<br />
» i kärl » Stockholm » — 1,978.5<br />
Smördrittlar stycken 1,175.— —<br />
Spanmål centner 880.— —<br />
Tobak » 14.— 24.36<br />
Trämassa... s 4,451.— —<br />
Träämnen » — 33.80<br />
Trådrullar » — 370.28<br />
Tvål » — 8.—<br />
Tändstickor » — 7.30<br />
Angpannefilt » — 21.60<br />
Ägg » — 56.40<br />
Den ovanligt stränga vintern <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf föranledda synnerligen ogynsamma<br />
isförhållan<strong>de</strong>n i början af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> verka<strong>de</strong> äfven hämman<strong>de</strong> med afseen<strong>de</strong> å<br />
<strong>de</strong>n reguliera trafikens uppehållan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna.
326<br />
<strong>och</strong> hackor lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>tta. Man ansåg nu fartyget, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t låg, 1 verst <strong>från</strong><br />
Båklan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> 7 verst <strong>från</strong> Hangö mölje, vara räddadt. Varm vä<strong>de</strong>rlek ingick<br />
<strong>och</strong> man hörja<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 24 med hästar <strong>och</strong> oxar släpa last till fartyget.<br />
Öppet vatten i sigte. Den 2 april med hjelp af sågar k<strong>om</strong> fartyget på aftonen<br />
i öppet vatten <strong>och</strong> ink<strong>om</strong> följan<strong>de</strong> dag till Stockholm. Efter un<strong>de</strong>rgången besigtning<br />
<strong>och</strong> reparation afgick fartyget <strong>från</strong> Stockholm <strong>de</strong>n 7 på natten. För<br />
återk<strong>om</strong>men drifis stanna<strong>de</strong> fartyget följan<strong>de</strong> e. m. 8 minuter sydvest <strong>om</strong> Båklan<strong>de</strong>t.<br />
Då någon möjlighet icke förefanns att få posten i land, afgick fartyget<br />
<strong>de</strong>n 11 till Baltischport <strong>och</strong> landsatte <strong>de</strong>r största <strong>de</strong>len af passagerarne <strong>och</strong><br />
post. Trenne skär i isen emellan möljen <strong>och</strong> Båklan<strong>de</strong>t ha<strong>de</strong> emellertid uppsågats.<br />
Följan<strong>de</strong> dag syntes flere vråkar uppk<strong>om</strong>ma, hvadan fartyget beordra<strong>de</strong>s<br />
hit återvända. Påföljan<strong>de</strong> morgon sågs också fartyget i fjerran, men inga vråkar;<br />
<strong>de</strong>t var endast hägring s<strong>om</strong> förvilla<strong>de</strong> synen. Emellertid ha<strong>de</strong> vin<strong>de</strong>n gått<br />
nordlig <strong>och</strong> »Express'» kapten beslöt arbeta sig till Båklan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>tta lycka<strong>de</strong>s,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n 12 på morgonen ink<strong>om</strong> fartyget <strong>och</strong> la<strong>de</strong> sig vid möljen. Derefter<br />
vidtogo <strong>de</strong> reguliera veckoturerna. Af un<strong>de</strong>r 9 <strong>år</strong> bestämda 234 veckoturer<br />
har fartyget fullbordat 194.»<br />
Den kapten Korsman i Hangö lemna<strong>de</strong> koncession att uppehålla vinterförbin<strong>de</strong>lsen<br />
å linien Hangö—Stockholm utg<strong>år</strong> v<strong>år</strong>en 1888, <strong>och</strong> hafva huga<strong>de</strong><br />
finske affärsmän blifvit gen<strong>om</strong> officiella kungörelser i tidningarna uppmana<strong>de</strong> att<br />
ink<strong>om</strong>ma med anbud angåen<strong>de</strong> åtagan<strong>de</strong>t att emot skälig subvention af allmänna<br />
me<strong>de</strong>l upprätthålla <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong> k<strong>om</strong>munikationslinien med en eller eventuelt<br />
tvänne båtar. En k<strong>om</strong>ité har af regeringen blifvit tillsatt för att afgifva<br />
utlåtan<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> ändamålsenligaste typen <strong>och</strong> konstruktionen samt storleken <strong>och</strong><br />
utrustningen af <strong>de</strong>ssa ångfartyg. Denna k<strong>om</strong>ité föresl<strong>år</strong> i sitt nyligen afgifna<br />
betänkan<strong>de</strong> att fartyget, s<strong>om</strong> bör vara afsedt för last <strong>och</strong> passagerare, skall<br />
vara konstrueradt särskildt med fäst afseen<strong>de</strong> å isforcering, i hvilket hänseen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t bör kunna forcera minst 8 tums höstis utan att backa; att fartygets största<br />
längd bör vara 170 à 180 fot, <strong>de</strong>ss bredd på nollspant 27 å 29 fot <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss<br />
djupgåen<strong>de</strong> högst 15 fot med full last; att lastdrägtigheten bör vara <strong>om</strong>kring<br />
300 tons, inklusive kol; att hastigheten utan forcering bör uppgå till minst<br />
11 knop vid full last. Mot <strong>de</strong>nna punkt har afgifvits reservation, gåen<strong>de</strong> ut<br />
på att hastigheten bor<strong>de</strong> utgöra 12 à 13 knop.<br />
Vidare föresl<strong>år</strong> k<strong>om</strong>itén att fartyget af<strong>de</strong>las med minst 7 vattentäta sko(t;<br />
att hvarje vattentät af<strong>de</strong>lning ej må hafva större dimensioner än att fartyget<br />
kan flyta, <strong>om</strong> hvilken s<strong>om</strong> helst af <strong>de</strong>m enskildt fylles med vatten; att fartyget<br />
särskildt förstärkes sålunda att plåten <strong>från</strong> lastvatteulinien nedåt göres<br />
tjockare än L'Ioyds eller Veritas regler bestämma i följan<strong>de</strong> poroportioner, nämligen<br />
i fören å 1/5 af fartygets längd mellan perpendiklarne med CO % till<br />
kölen, i aktern å 1/7 af fartygets längd till 3 fot med 40 % gradvis aftagan<strong>de</strong><br />
i tjocklek, mot midten af fartyget till 2 fot med 25 % utöfver fordringarne i<br />
bemälda regler;<br />
att skrofvet bör förfärdigas af svenskt träkolpud<strong>de</strong>ljern. Mot <strong>de</strong>nna punkt<br />
har reservation afgifvits, afseen<strong>de</strong> att plåten bor<strong>de</strong> tagas <strong>från</strong> Dalsbruk.<br />
K<strong>om</strong>itén föresl<strong>år</strong> vidare, att fartyget skall ut<strong>om</strong> reglementsenligt föreskrifna<br />
sprutor <strong>och</strong> pumpar förses med en kraftig ångpump, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> skilda<br />
sugrör förenas med hvarje vattentätt skott; att sammanlagda länsningsförmågan<br />
af alla pumpar <strong>och</strong> ejektorer bör uppgå till minst <strong>de</strong>n vattenqvantitet i timmen<br />
s<strong>om</strong> vid full last utgör fartygets <strong>de</strong>placement; att båten blir helt <strong>och</strong> hållet<br />
öfverbyggd samt att till minskan<strong>de</strong> af faran för nedisning relingen kring<br />
öfre däck utgöres af rundjernsstänger, uppburna af jernstöttor, hvaremot fasta<br />
brädgångar ej få anbringas;
327<br />
att förut<strong>om</strong> reglementsenligt föreskrifna båtar fartyget bör förses med 3<br />
ekstockar med medar <strong>och</strong> botten beklädda med metallplåt;<br />
att fartyget förses med vatten<strong>de</strong>stillationsapparat <strong>och</strong> nödigt antal issågar,<br />
billar, ishackor, yxor etc. samt nödigt antal fickk<strong>om</strong>passer <strong>och</strong> en spritk<strong>om</strong>pass<br />
för hvarje båt, flyttbara stegar <strong>och</strong> bryggor för passeran<strong>de</strong>t af vråkar; att alla<br />
båtar ut<strong>om</strong> ekstockarne göras af ek samt inrättas sås<strong>om</strong> räddningsbåtar;<br />
att maskinen, gjord af bästa material, bör vara af k<strong>om</strong>poundsystemet med<br />
ytkon<strong>de</strong>nsor, <strong>och</strong> pannorna, till antalet minst tvenne, anordnas så att <strong>de</strong> lätt<br />
kunna begagnas hvar<strong>de</strong>ra för sig samt vara af cylindrisk form; att ångtrycket<br />
i pannorna ej bör öfverstiga 90 ll. på qvadrattum; att propellern tillverkas af<br />
gjutstål; att ut<strong>om</strong> nämnda pannor en mindre bör anordnas i fartyget för drifvan<strong>de</strong><br />
af ångpumpar etc. I fråga <strong>om</strong> maskinens konstruktion har reservation<br />
afgifvits, gåen<strong>de</strong> ut på användan<strong>de</strong> af 3-cylin<strong>de</strong>rsystemet.<br />
Slutligen foreslås att salonger, hytter, mellandäck <strong>och</strong> maskinrum upplysas<br />
af elektriskt ljus.<br />
Helsingfors.<br />
Utförsel.<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong>, plankor, battens o. brä<strong>de</strong>r 3,198,131 k.-fot<br />
» plank- <strong>och</strong> brädstump 649 »<br />
» » stäf 97,093 »<br />
» bila<strong>de</strong>, bjelkar __ 39,839 »<br />
Summa 3,335,712 k.-fot<br />
Aspvirke 24,059 k.-fot<br />
Props 127,701 ><br />
Ved 2,085 famn.<br />
Trämassa 66,892 Lll<br />
Tjära 459 tunnor<br />
Utförseln af försåga<strong>de</strong> trävaror un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 188 6 un<strong>de</strong>rstiger 1885 <strong>år</strong>s export<br />
af enahanda vara med 27,961 k.-fot (se vidare bilagan).<br />
Sedan lång tid tillbaka har <strong>de</strong>n reguliera ångbStsförbin<strong>de</strong>lsen emellan Sveriges<br />
<strong>och</strong> Finlands hufvudstä<strong>de</strong>r endast un<strong>de</strong>rhållits me<strong>de</strong>lst finska båtar. De<br />
i <strong>och</strong> för sig temligen höga fraktsatserna på <strong>de</strong>nna linie samt <strong>de</strong>t tidsödan<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> åtminstone för <strong>de</strong>n svenska trafiken mindre tillfredsställan<strong>de</strong> sätt hvarpå<br />
<strong>de</strong>nna förbin<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> båtarne upprätthållits, har sedan länge<br />
gjort <strong>de</strong>t till ett önskningsmål, hufvudsakligast <strong>från</strong> svensk sida, att en ny <strong>och</strong><br />
snabbare förbin<strong>de</strong>lse emellan nämn<strong>de</strong> båda stä<strong>de</strong>r måtte k<strong>om</strong>ma till stånd. För<br />
att tillmötesgå <strong>de</strong>nna önskan lät ångfartygsbolaget »Södra Sverige» un<strong>de</strong>r forli<strong>de</strong>n<br />
s<strong>om</strong>mar tvänne af sina synnerligen prydliga <strong>och</strong> för passagerare afsedda<br />
ångbåtar, »Aeolus» <strong>och</strong> »Zephyr», göra reguliera veckoturer emellan Stockholm<br />
<strong>och</strong> Helsingfors. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 15 resor s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>ssa båda ångbåtar tillsammans<br />
un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren gjor<strong>de</strong>s, hafva till Helsingfors befordrats 195 första klassens,<br />
68 andra <strong>och</strong> 15 tredje klassens passagerare, hvarjemte <strong>från</strong> Helsingfors un<strong>de</strong>r<br />
samma tid befordrats 306 första, 105 andra <strong>och</strong> 90 tredje klassens passagerare.<br />
En icke obetydlig <strong>de</strong>l fraktgods, till största <strong>de</strong>len beståen<strong>de</strong> af smågods samt<br />
spik, plåt, gödningsämnen <strong>och</strong> t<strong>om</strong>ma smördrittlar, har jemväl på <strong>de</strong>nna linie<br />
transporterats.
328<br />
Sås<strong>om</strong> var att förutse <strong>och</strong> äfven <strong>från</strong> första början af bolaget beräknats,<br />
har <strong>de</strong>n största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n insegla<strong>de</strong> frakten utgjorts af passagerareafgifter.<br />
Utan att af lätt insedda grannlagenhetsskäl ingå på någon närmare specifikation<br />
af <strong>de</strong>ssa belopp, är <strong>de</strong>t likväl med glädje generalkonsulatet är i tillfälle att<br />
konstatera, att <strong>de</strong>t insegla<strong>de</strong> beloppet till fullo betäckt bolagets kostna<strong>de</strong>r <strong>och</strong><br />
äfven lemnat öfverskott, hvilket tor<strong>de</strong> kunna anses så mycket mera tillfredsställan<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> företaget varit nytt <strong>och</strong> tid ej funnits att på förhand gen<strong>om</strong> annonsering<br />
göra allmänheten så förtrogen <strong>de</strong>rmed s<strong>om</strong> önskligt varit. Att företaget<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> haft att kämpa med åtskilliga af konkurrensen afficiera<strong>de</strong> lokala<br />
<strong>och</strong> nationella intressen härstä<strong>de</strong>s, tor<strong>de</strong> ej behöfva särskildt påpekas.<br />
Ur mer än en synpunkt beklagligt skulle vara i fall <strong>de</strong>n förlust bolaget<br />
»Södra Sverige» lidit gen<strong>om</strong> ångbåten »Zephyrs» forolyekan<strong>de</strong> skulle hindra <strong>de</strong>tsamma<br />
<strong>från</strong> att äfven un<strong>de</strong>r instundan<strong>de</strong> s<strong>om</strong>mar trafikera <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong><br />
linien. Huru förhållan<strong>de</strong>na i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> än k<strong>om</strong>ma att gestalta sig, har<br />
<strong>de</strong>t af bolaget tagna initiativet likväl haft <strong>de</strong>t goda med sig, att man <strong>från</strong> finsk<br />
sida insett nödvändigheten att beakta <strong>de</strong> framstälda krafven på snabbare <strong>och</strong><br />
direktare förbin<strong>de</strong>lse emellan Helsingfors <strong>och</strong> Stockholm, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer följaktligen<br />
un<strong>de</strong>r instundan<strong>de</strong> s<strong>om</strong>mar af finska ångbåtar <strong>de</strong>nna direkta linie att trafikeras<br />
minst en <strong>och</strong> möjligen två gånger i veckan.<br />
Jakobstad.<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong>, brä<strong>de</strong>r 104,657 kub.-fot<br />
> » battens 118,845 »<br />
» » plankor 101,349 »<br />
» bila<strong>de</strong>, spärrar 5,807 »<br />
Summa kub.-fot 330,658<br />
Pitprops 144,718 kub-.fot<br />
Plankändar 124 k.-famn.<br />
Granved 8 famnar<br />
Tjära - 2,262 tunnor<br />
Kåda - 1,571 Lll.<br />
Kotka (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Sedan Kotka hamn, till följd af stark nordlig storm, s<strong>om</strong> dref isen till<br />
sjös, öppna<strong>de</strong>s för <strong>sjöfart</strong>en, ehuru några <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfartyg icke inlöpte i hamnen<br />
före <strong>de</strong>n 3 maj, har <strong>de</strong>nsamma besökts un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af inalles 476 fartyg, inberäknadt<br />
passagerarebåtar <strong>och</strong> mindre farkoster, hvaraf<br />
161 ångare med inalles 59,683 tons drägtighet samt<br />
315 seglare » » 60,662 » »<br />
tillsammans 476 fartyg med inalles 120,345 tons drägtighet.<br />
Af <strong>de</strong>ssa hafva af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg varit följan<strong>de</strong>:<br />
29 svenska med inalles 4,668.— tons drägtighet <strong>och</strong><br />
52 norska » » 20,543.3 0 » »<br />
tillsammans £1 seglare med inalles 25,211.90 tons drägtighet,
329<br />
hvaraf tvänne norska fartyg ink<strong>om</strong>mit med last, hvilkas bruttofrakt utgjort Fmk<br />
2,163.75; alla <strong>de</strong> öfriga hafva ank<strong>om</strong>mit i barlast <strong>från</strong> skilda europeiska platser.<br />
Utklarera<strong>de</strong> äro:<br />
159 ångare med inalles 50,171 tons drägtighet samt<br />
327 seglare » » 112,107 » )><br />
tillsammans 486 fartyg med inalles 121,278 tons drägtighet,<br />
hvaraf<br />
29 svenska fart. med 4,668.— tons dr. o. utg. br.-frakt Fmk 69,308.62<br />
52 norska » » 20.543.90 fl » » 355.828.7 1<br />
81 fart. med inalles 25,211.90 tons dr. o. utg. br.-frakt Fmk 425,137.33<br />
Importen, s<strong>om</strong> utgöres, förut<strong>om</strong> af kolonialvaror, sås<strong>om</strong> kaffe, socker, spritvaror,<br />
frukter m. m., hufvudsakligast af mjöl, gryn, petroleum, tobak, väfna<strong>de</strong>r<br />
m. m. <strong>från</strong> Ryssland, uppg<strong>år</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till Fmk 342,170.20.<br />
Exporten un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> utgöres af följan<strong>de</strong>:<br />
8,449,826 k.-fot såga<strong>de</strong> trävaror till vär<strong>de</strong> af Fmk 5,914,878.20<br />
410.271 » rundt trävirke » » 205,135.50<br />
12,467 Lll. fönsterglas till Ryssl. » » 35,000.—<br />
Diverge andra varor till d:o fl fl 4,089.—<br />
tillsammans Fmk 6,159,102.70<br />
Af ofvanståen<strong>de</strong> trävaror hafva exporterats till följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, nämligen:<br />
till Ryssland 6,057 k.-fot sågadt virke<br />
» Norge _ 11,8 15 »<br />
» Danmark 5 3 7,(112 » »<br />
» Liibeek 476,899 » »<br />
» Öfriga Tyskland 4S1,404 » »<br />
» Belgien 289,86 ] » »<br />
Holland 618.806 » > 410,271 k.-fot rundt virke<br />
» England... 3,460,683 » »<br />
» Frankrike 2,414.062 » »<br />
» Spanien 108,lon fl »<br />
w Brasilien 45.127 » fl<br />
Summa 8.449.820 k.-fot sågadt virke. 4K».271 k.-fot rundt virke.<br />
Exporten af trävaror frän Kotka utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1885:<br />
I sågadt virke 10.936,278 k.-fot<br />
» rundt virke 449.008 »<br />
tillsammans 11.3X5,346 k.-fot<br />
Sålunda är exporten för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 2.525.249 k.-fot mindre än <strong>år</strong> 1885.<br />
Mariehamn (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
»Jag tager mig friheten härhos insända skeppslistorna för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
hvilka tyvärr upptaga endast ett af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg. Orsaken härtill<br />
tor<strong>de</strong> vara <strong>de</strong>n att frän <strong>de</strong>nna ort ej exporteras annat än kreatur <strong>och</strong> landtmannaprodukter,<br />
hufvudsakligast ved <strong>och</strong> strömming, hvilka utföras med lan<strong>de</strong>ts
330<br />
egna fartyg, <strong>och</strong> importen af varor för ortens behof sker likale<strong>de</strong>s med <strong>de</strong> finska<br />
ängbåtarne <strong>och</strong> lan<strong>de</strong>ts egna segelfartyg.<br />
Samma k<strong>om</strong>ité s<strong>om</strong> haft i uppdrag att afgifva utlåtan<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> blifvan<strong>de</strong><br />
vinterångbåtarne emellan Hangö <strong>och</strong> Stockholm, har jemväl blifvit anmodad<br />
att uttala sig röran<strong>de</strong> konstruktionen af en tillämnad båt, afsedd för vinterk<strong>om</strong>munikation<br />
emellan Åland <strong>och</strong> Finlands fasta land. I <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> förordar<br />
k<strong>om</strong>itén samma typ s<strong>om</strong> föreslagits för <strong>de</strong>n förstnämnda linien, med <strong>de</strong>n<br />
skilnad att läng<strong>de</strong>n föreslås till 110 à 115 fot, bred<strong>de</strong>n på nollspant till 21<br />
à 23 fot samt djupgåen<strong>de</strong>t högst till 9 fot vid full last; lastdrägtigheten 80<br />
tons samt farten minst 9 knop, hvarjemte minst 5 tums höstis bör kunna forceras<br />
utan att backa.<br />
Då hufvudsakliga afsättningsorten för Ålands produkter är Stockholm, liks<strong>om</strong><br />
äfven <strong>de</strong> flesta förnö<strong>de</strong>nheterna <strong>de</strong>rifrfin importeras, har <strong>de</strong>t sedan länge på<br />
<strong>de</strong>ssa öar varit ett önskningsmål att kunna få en direkt <strong>och</strong> regulier ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse<br />
till stånd med Sverige. I sådant syfte påg<strong>år</strong> för närvaran<strong>de</strong> på<br />
Åland aktieteckning till en för <strong>de</strong>nna tra<strong>de</strong> afsedd ångbåt, <strong>och</strong> lärer <strong>de</strong>tta företag<br />
med stort intresse af invånarne <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s <strong>om</strong>fattas.»<br />
Nya Karleby (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
»Härjemte f<strong>år</strong> jag öfversända skeppslistorna för <strong>år</strong>et, upptagan<strong>de</strong> endast<br />
ett fartyg. Besöken af svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva aftagit å <strong>de</strong>nna ort<br />
för hvarje <strong>år</strong>, i <strong>de</strong>t att danska fartyg användas för hafreexporten <strong>och</strong> ångare<br />
för exporten af trävirke.»<br />
Tammerfors (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
»Sås<strong>om</strong> förut har äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t tilländagångna <strong>år</strong>ets lopp en stor <strong>om</strong>sättning<br />
i skogsprodukter egt rum harslä<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>ls för afsändning till utskeppningshamnarna,<br />
<strong>de</strong>ls för flottning till sågverken, oeh aDses <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>ssa senare<br />
i <strong>de</strong>t närmaste kunnat uthugga sitt vanliga qvantum, anslaget till 4 à 5 mill,<br />
stockar, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta fastän <strong>de</strong>t öfver allt i trakten fallit sig rätt sv<strong>år</strong>t att erhålla<br />
tillräckligt med arbetsfolk för afverkningen, en företeelse s<strong>om</strong> med hänsyn<br />
till <strong>de</strong> allmänt <strong>och</strong> fortfaran<strong>de</strong> tryckta aifärsförhållan<strong>de</strong>na förefaller teinligen<br />
säregen, men dock i någon mån kan förklaras gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n inhösta<strong>de</strong> goda<br />
skör<strong>de</strong>n. Utdrifningskostna<strong>de</strong>rna för virket <strong>från</strong> skogarne till vattendragen äfvens<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>ss flottning till sågverken hafva till följd <strong>de</strong>raf äfven varit drygare<br />
än förut <strong>och</strong> hvar<strong>de</strong>ra knappast kunnat bestridas med 5 penni per kubikfot.<br />
Privatskogarne tyckas hafva nedgått, <strong>om</strong> ej i stockantal, så dock i kubikinnehåll<br />
per stam, oeh begäret att köpa kronoskogar har varit i ständigt stigan<strong>de</strong>,<br />
hvilket bäst bevisas <strong>de</strong>raf att i höstas <strong>de</strong>rvid betaltes 30 à 31 penni<br />
per kubikfot stock ståen<strong>de</strong> på rot, ett pris s<strong>om</strong> rimligtvis blott kan erläggas<br />
för virkesleverans vid sjelfva sågverken, belägna invid kusten; också är <strong>de</strong>tta<br />
en <strong>om</strong>ständighet, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>n i skogsaffärer specielt oinvig<strong>de</strong> knappast kan förklaras.<br />
En rätt betydlig <strong>om</strong>sättning har vidare blifvit gjord här i distriktet i<br />
"handsåga<strong>de</strong> plankor' 3"X0" <strong>och</strong> mest af 1-1 fots längd, hvilka, sås<strong>om</strong> förut,<br />
varit afsedda för utskeppning till Spanien, äfvens<strong>om</strong> af gröfre timmer i form<br />
af holländska bjelkar.
331<br />
Han<strong>de</strong>ln med skogsfogel <strong>och</strong> vildt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en här i trakten varit<br />
i jemnt stigan<strong>de</strong>, har på grund af mycket inskränkt tillgång i väsentlig mån<br />
minskats un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>, <strong>och</strong> anses <strong>de</strong>t <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r efter en ungefärlig beräkning<br />
blott hälften emot förr, eller<br />
cirka 9,000 par hjerpar.<br />
» 6,000 » orrar,<br />
» 3,500 » tjädrar,<br />
» 4,500 » snöripor,<br />
» 800 » harar,<br />
hafva afsändts till Tyskland <strong>och</strong> Danmark samt då <strong>och</strong> då till Sverige. Priserna<br />
voro:<br />
for hjerpe <strong>från</strong> 1 mk till 1 mk 25 penni pr par<br />
» orre > 2 >.> » 2 » 50 >> »<br />
» tjä<strong>de</strong>r > 4 » » 6 » — >> »<br />
» snöripa » — » 75 penni » 1 » — »<br />
» hare » — »75 » » — » 95 > »<br />
Ett mindre antal, <strong>om</strong>kring 80—100 stycken, bättre arbetshästar uppköptes<br />
un<strong>de</strong>r markna<strong>de</strong>rna härstä<strong>de</strong>s <strong>och</strong> öfverför<strong>de</strong>s till Sverige, hvarest <strong>de</strong> lära rönt<br />
en liflig efterfrågan till skäligen goda pris.<br />
Fabriksrörelsen härstä<strong>de</strong>s har, oaktadt <strong>de</strong> alltjemt tryckta konjunkturerna<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> osäkra politiska förhållan<strong>de</strong>na, varit rätt liflig, i synnerhet vid b<strong>om</strong>ullsspinneriet<br />
<strong>och</strong> väfveriet samt linnespinneri- <strong>och</strong> jernmanufakturakticbolaget, hvilka<br />
båda haft full <strong>och</strong> jemn sysselsättning för sina talrika arbetareskaror, såväl för<br />
förbrukningen in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> ock för export till Ryssland. Pappersfabrikerna,<br />
hvilkas tillverkningar till stor <strong>de</strong>l utföras till Ryssland — en mindre <strong>de</strong>l g<strong>år</strong><br />
äfven till England — arbeta<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>r mindre gynsanima förhållan<strong>de</strong>n,<br />
hvartill <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft ständigt nedgåen<strong>de</strong> rubelkursen ej så litet<br />
bidrog.<br />
Den ovanligt milda vintern tillgodok<strong>om</strong> i främsta rummet samtliga fabriksanläggningar,<br />
då vattentillgången, <strong>om</strong> ock un<strong>de</strong>r höst- <strong>och</strong> vintermåna<strong>de</strong>rna mindre,<br />
tillät <strong>de</strong>m att utan afbrott, visserligen då <strong>och</strong> då med tillhjelp af ångkraft,<br />
hålla verken i gång.»<br />
Uleåborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Export.<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong>, till England 2,187,571 kub.-fot<br />
» » » Tyskland 63,851 »<br />
» » » Frankrike 32,053 »<br />
till vär<strong>de</strong> af 1,712,606 Fmk.<br />
Summa 2,283.475 kub.-fot<br />
Bjelkar till England 34,475 kub.-fot, till vär<strong>de</strong> af 17,237 Fmk.<br />
Tjära till England 14,7257a tunnor<br />
» » Frankrike 6,786 »<br />
» » Holland 5,281 »<br />
» » Tyskland. 5,032 ))<br />
» » Danmark 4,083 l /2
332<br />
Tjära till Sverige <strong>och</strong> Norge 3,327'/., tunnor<br />
» » Ryssland _ 351 »<br />
värda 5 34,417 Fmk.<br />
Utförseln af såga<strong>de</strong> trävaror har bedrifvits af:<br />
Summa 39,586'/, tunnor,<br />
Uleåborgs sägverksaktiebolag 451,292 kub.-fot<br />
J. W. Snellman _ 385,764 »<br />
J. Gr. Bergb<strong>om</strong> 360,730 »<br />
Leon Can<strong>de</strong>lin J:or 302,444 »<br />
Ijo ångsågsaktiebolag 254,187 »<br />
S. W. Antman 225,420 »<br />
Siurua ångsågsaktiebolag 207,046 »<br />
Ingbergs & Herlofsons k. m 9 6,59 2 »<br />
Utförsel af tjära har bedrifvits af:<br />
Summa 2,283,475 kub.-fot<br />
J. W. Snellman 9,199 tunnor<br />
Karl Kivijärvi 9,072 »<br />
J. G-. Bergb<strong>om</strong> 6,822 »<br />
J. G. Pentzin 5,117 »<br />
Otto Rawan<strong>de</strong>r 4,182'/2 »<br />
Isak Rawan<strong>de</strong>r 2,407 »<br />
Ingbergs & Herlofsons k. m. 2,400'/2 »<br />
Diverse 38672 »<br />
Wasa (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Summa 39,58672 tunnor<br />
»Un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> förmärktes redan en stor minskning af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg, s<strong>om</strong> besökte <strong>de</strong>nna hamn, <strong>och</strong> ledsamt nog framg<strong>år</strong> af <strong>år</strong>ets<br />
skeppslista att <strong>de</strong>nna minskning <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> är ännu större. S<strong>om</strong> egentliga orsaken<br />
härtill måste, förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> öfver allt tryckta affärsförhållan<strong>de</strong>na, äfven <strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r förra <strong>de</strong>len af s<strong>om</strong>maren gällan<strong>de</strong> införselförbu<strong>de</strong>t af kreatur till Sverige<br />
anses. Sedan karantänsstallarne i Sundsvall öppna<strong>de</strong>s, blef trafiken visserligen<br />
något lifligare, men ändå matt, jemförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens. En stor exportartikel<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>nna ort un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> har varit »Wasa utsä<strong>de</strong>sråg», men<br />
har <strong>de</strong>nna vara, till följd af <strong>de</strong> tryckta ti<strong>de</strong>rna, <strong>de</strong>tta seglations<strong>år</strong> i Sverige<br />
betingat sig så ytterst låga pris, att skeppningen häraf varit högst ringa.<br />
Likaså har till följd af <strong>de</strong> förändra<strong>de</strong> tullsatserna införseln af spik, stål<br />
jern <strong>och</strong> jordbruksredskap un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> varit ganska flau.<br />
Med anledning af allt <strong>de</strong>tta har samfärdseln <strong>de</strong>rföre skett med endast två<br />
reguliert gåen<strong>de</strong> ångare, mot fyra <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en.<br />
Sjöfarten härstä<strong>de</strong>s öppna<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 8 maj, då svenska ångfartyget »Carl v.<br />
Linné» utan ringaste ishin<strong>de</strong>r ink<strong>om</strong> i <strong>de</strong>nna hamn, <strong>och</strong> fortg<strong>år</strong> <strong>de</strong>nsamma ännu,<br />
i ty att <strong>de</strong>n 20 november en skonert ink<strong>om</strong> med styckegods <strong>från</strong> Bremerhaven.<br />
En här hemmahöran<strong>de</strong> ångare hitväntas ännu med last <strong>från</strong> Petersburg. Såle<strong>de</strong>s<br />
har en för v<strong>år</strong>a förhållan<strong>de</strong>n ovanligt lång seglationstid <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> egt rum.<br />
Det är mig sär<strong>de</strong>les angenämt kunna med<strong>de</strong>la <strong>de</strong>t ej någon olycka drabbat<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta seglations<strong>år</strong> i <strong>de</strong>ssa farvatten.»
333<br />
Wiborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
»Efter en förhållan<strong>de</strong>vis kall vinter 1885— 86 afkasta<strong>de</strong> hafvet utanför<br />
Trångsund sitt istäcke emot förmodan redan i slutet af april månad, så att farle<strong>de</strong>n<br />
till Trångsund var öppen <strong>de</strong>n 27 april. Då farle<strong>de</strong>n emellan Wiborg <strong>och</strong><br />
Trångsund blifvit isfri redan <strong>de</strong>n 21 april, kan förstnämn<strong>de</strong> dag anses s<strong>om</strong> begynnelsedagen<br />
för Wiborgs <strong>sjöfart</strong> un<strong>de</strong>r 18 86.<br />
Det första fartyget (finska barkskeppet Ukko) ink<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 30 april, men<br />
af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg ink<strong>om</strong> <strong>de</strong>t första (norska fregatten Regulus) först<br />
<strong>de</strong>n 16 maj, hvartill förmodligen orsaken var att svenske <strong>och</strong> norske skeppare<br />
voro ovetan<strong>de</strong> <strong>om</strong> att hamnen blifvit så tidigt isfri, då <strong>de</strong>tta i me<strong>de</strong>ltal skett<br />
först <strong>om</strong>kring <strong>de</strong>n 10 maj.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> på Wiborg un<strong>de</strong>r seglations&rct <strong>1886</strong> framg<strong>år</strong><br />
af nedanståen<strong>de</strong> uppställning (bråktalen af tons äro öfver allt utelemna<strong>de</strong>):<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 116 tons<br />
» » i barlast 4 » » 766 »<br />
utrikes ort med last 4 >> » 99 2 B<br />
» barlast 8 » » 2,267 »<br />
tillsammans 18 fartyg <strong>om</strong> 4,141 tons.<br />
Till Sverige afgingo med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 52 tons<br />
utrikes ort B i barlast 17 svenska > » 4,089<br />
tillsammans 18 fartyg <strong>om</strong> 4,141 tons.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 3 norska fartyg <strong>om</strong> 205 tons<br />
i barlast 4 1,571 »<br />
» utrikes ort » med last 29 » >> 10,707 »<br />
» » i barlast 15 6,641<br />
tillsammans 51 fartyg <strong>om</strong> 19,124 tons.<br />
Till Norge afgingo med last 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 60 tons<br />
i barlast I 6 7 »<br />
utrikes ort B med last 47 norska 18,322 »<br />
» » i barlast 2 B 675<br />
tillsammans 51 fartyg <strong>om</strong> 19,124 tons.<br />
Med last ank<strong>om</strong>mo sålunda inalles 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 1.108 tons<br />
3 2 norska 10,912 »<br />
<strong>och</strong> med last afgingo 18 svenska » 4,141<br />
48 norska » 18,382 »<br />
Hela insegla<strong>de</strong> bruttofrakten uppgick till:<br />
för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> svenska fartyg Fmk 13,670<br />
» norska 83,615 Fmk 97 285<br />
för afgåen<strong>de</strong> svenska fartyg Fmk 62,5 63<br />
» norska 355,171 Ymk 417,734<br />
Fmk 515,019<br />
Jemföres antalet <strong>och</strong> storleken af svenska <strong>och</strong> norska fartyg s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1886</strong> besökt Wiborg3 hamn med samma autal <strong>och</strong> storlek un<strong>de</strong>r hvarje af <strong>år</strong>en<br />
1882—1885 särskildt, uppst<strong>år</strong> följan<strong>de</strong> tabell:
334
335<br />
Häraf framg<strong>år</strong> att antalet af sammanlagda tontalct af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
fartyg, hvilka un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste fem <strong>år</strong>en besökt Viborgs hamn, <strong>år</strong> för <strong>år</strong>, så<br />
när s<strong>om</strong> på <strong>år</strong> 1884, s<strong>om</strong> i någon mån lemnat <strong>år</strong>et 1883 efter sig, gått stadigt<br />
nedåt. Fartygens sammanlagda tontal utgör sålunda för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> icke mera<br />
än 60 % af <strong>de</strong>tsamma för <strong>år</strong> 1882. Orsaken till <strong>de</strong>tta nedgåen<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> hufvudsakligast<br />
måste sökas i <strong>de</strong> låga frakter, s<strong>om</strong> Viborg varit i tillfälle erbjuda,<br />
sås<strong>om</strong> ock i <strong>de</strong>n sv<strong>år</strong>a konkurrens s<strong>om</strong> segelfartygen varit utsatta för <strong>från</strong> <strong>de</strong><br />
stora ångarnes sida, hvilka ofta varit färdiga att antaga frakter, s<strong>om</strong> för mindre<br />
segelfartyg varit nästan <strong>om</strong>öjliga att antaga, <strong>och</strong> hvilka <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> sitt utrymme<br />
<strong>och</strong> sin enorma transportförmåga gjort efterfrågan på segelfartyg mindre.<br />
(Förhållan<strong>de</strong>t emellan ångare <strong>och</strong> segelfartyg, hvilka blifvit vid trävaruexporten<br />
använda, finnes nedan angifvet.) I trävaruexporten, s<strong>om</strong> städse varit <strong>de</strong>n s<strong>om</strong><br />
främst förskaffat Viborgs hamn besök af fartyg i allmänhet <strong>och</strong> likaså <strong>de</strong>n s<strong>om</strong><br />
lemnat <strong>de</strong> flesta svenska <strong>och</strong> norska fartygen utgåen<strong>de</strong> laster häri<strong>från</strong>, har un<strong>de</strong>r<br />
senaste <strong>år</strong>en en väsentlig minskning egt rum. Fraktsatserna hafva fallit i<br />
ungefär samma förhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> prisen på trävarorna, <strong>och</strong> likas<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa sistnämnda<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> voro mycket nedtryckta, voro äfven <strong>de</strong> frakter s<strong>om</strong><br />
erbjödos fartygen allt annat än lysan<strong>de</strong>, hvarför också <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> icke ha<strong>de</strong><br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter hit, icke voro synnerligen huga<strong>de</strong> att antaga frakter häri<strong>från</strong><br />
<strong>och</strong> sålunda måste, ofta långa vägar, i barlast hitsegla.<br />
I hvilket förhållan<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 188 6 st<strong>år</strong> till<br />
öfriga län<strong>de</strong>rs <strong>sjöfart</strong> på Viborg un<strong>de</strong>r samma tid, framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong>:<br />
Sjöfarten förmedla<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong>:<br />
122 finska ångf. <strong>om</strong> 14,499 t, o. 442 segelf. <strong>om</strong> 40,134 t., tills. 54,633 tons<br />
3 ryska » » 1,133 » » 6 » 389 » » 1,522 »<br />
1 svenskt » » 690 » 17 » 3,451 » 4,141 »<br />
1 norskt » » 583 » » 50 » » 18,541 » 19,124 »<br />
4 danska » » 3,507 B » 14 » 2,297 » » 5,804 »<br />
30 tyska » » 14,206 » » 16 » » 3,634 17.840 »<br />
— holländska » » —» » 7 » 1,431 » » 1,431 »<br />
33 engelska » 24,362 » 1 240 24,602<br />
— franska » — 1 » 134 » 134<br />
3 spanska )) » 3,450 » — — » 3,450<br />
— österrikiska » — » B 4 2,165 B » 2,165<br />
197 ångf. <strong>om</strong> 62,430 t. o. 558 segelf. <strong>om</strong> 72.416 t., tills. 134,846 tons.<br />
Af <strong>de</strong>ssa 75 5 fartyg ank<strong>om</strong>mo <strong>och</strong> afgingo:<br />
300 <strong>om</strong> 16,759 tons <strong>från</strong> <strong>och</strong> 11 ti <strong>om</strong> 12,160 tons till Finland<br />
262 56,672 » 397 » 26,332 Ryssland<br />
40 12,030 » 5 » 1,020 » Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
29 6,950 » » 42 8,233 » Danmark<br />
54 17,117 49 9,792 » Tyskland<br />
8 1,852 » » 23 11,210 » » Holland<br />
2 519 6 4,561 » Belgien<br />
41 14,847 » » 58 » 28,387 » England<br />
9 3,151 47 24,587 Frankrike<br />
3 1,092 » 11 B 7,873 » Spanien<br />
1 » 583» » — » — » » Portugal<br />
4 » 1,892 » — » — » Italien<br />
2 1,382 » B 1 » 691 Rio <strong>de</strong> Janeiro<br />
755 <strong>om</strong> 134,846 tons <strong>och</strong> 755 <strong>om</strong> 134,846 tons.
Ank<strong>om</strong>na i barlast<br />
402 segelfartyg <strong>om</strong> 41,112 tons<br />
93 ängfartyg » 44,002 »<br />
495 st. <strong>om</strong> 85,114 tons<br />
Afgångna i barlast<br />
10 segelfartyg <strong>om</strong> 2,585 tons<br />
33 ångfartyg B 2,398 B<br />
336<br />
Ank<strong>om</strong>na med last<br />
115 segelfartyg <strong>om</strong> 22,167 tons<br />
145 ängfartyg s 27,565 B<br />
260 st. <strong>om</strong> 49,732 tons.<br />
Afgångna med last<br />
548 segelfartyg <strong>om</strong> 69,950 tons<br />
164 ångfartyg » 59,913 »<br />
43 st. <strong>om</strong> 4,983 tons 712 st. <strong>om</strong> 129,863 tons.<br />
Angäen<strong>de</strong> Viborgs varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r Ur jag tyvärr, all<strong>de</strong>nstund<br />
<strong>de</strong>t, i följd af att tullkammaren härstä<strong>de</strong>s icke mera utarbetar nägra statistiska<br />
<strong>år</strong>sberättelser, utan att sådant sker gen<strong>om</strong> Tullstyrelsens i Helsingfors<br />
försorg, varit mig <strong>om</strong>öjligt att <strong>från</strong> tullkammaren härstä<strong>de</strong>s erhålla känned<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> importera<strong>de</strong> <strong>och</strong> exportera<strong>de</strong> varorna, i tillfälle att lemna<br />
endast högst ofullständiga uppgifter, hvilka långt i<strong>från</strong> att lemna en klar inblick<br />
i v<strong>år</strong> orts varuexport <strong>och</strong> import, äro, sä vidt några varor vidk<strong>om</strong>mer<br />
nästan i stånd att bibringa ett fullk<strong>om</strong>ligt skeft begrepp <strong>de</strong>r<strong>om</strong>. Men då <strong>de</strong>n<br />
gen<strong>om</strong> Tullstyrelsens försorg utk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> berättelsen icke tor<strong>de</strong> blifva färdig<br />
förr än i slutet af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> eller början af nästa, måste jag nöja mig<br />
med att få lemna följan<strong>de</strong> uppgifter, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t lyckats mig att hopsamla.<br />
Cikoria har ink<strong>om</strong>mit med 5 fartyg <strong>om</strong> 924 tons<br />
Gaskol » 1 163<br />
Jern » 3 » 259<br />
Kaffe > » 2 » » 1,382<br />
Lin » » 1 » » 807 »<br />
Petroleum 3 » 271 »<br />
Risgryn > 2 139<br />
Sill » 6 » 756 »<br />
Spanmål <strong>och</strong> mjöl... » » 26 » » 1,931<br />
Stenkol 4 » 1,055<br />
Tegel 4 367<br />
Styckegods » 94 » 14,585<br />
Salt 23 norska fartyg<br />
2 svenska<br />
2 engelska<br />
2 österrikiska »<br />
1 ryskt )<br />
1 finskt<br />
1 tyskt »<br />
1 danskt<br />
Summa 33 fartyg <strong>om</strong> 12,902 tons.<br />
Mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>t importera<strong>de</strong> saltet utgjor<strong>de</strong>, enligt tidigare <strong>från</strong> tullkammaren<br />
erhållen särskild uppgift, 113,529 finska tunnor.<br />
Deraf emottogo Herrar Hackman & C:o 49,404 tunnor<br />
W. Dippel 26,804 »<br />
F. W. Mielck & C:o ... 16,000 »<br />
F. Michelsson 9,715<br />
» G. Ce<strong>de</strong>rberg & C:o ... 9,257<br />
Tschusoff & Sapetoff ... 2,349<br />
113,529 tunnor.
337<br />
Med hänsyn till <strong>de</strong> olika orterna, <strong>från</strong> hvilka saltet ank<strong>om</strong>, erhållea följan<strong>de</strong><br />
för<strong>de</strong>lning:<br />
<strong>från</strong> Liverpool ank<strong>om</strong>mo 79,137 tunnor<br />
Cagliari 16,466<br />
» Cadiz » 8,227 »<br />
» Lissabon » 5,345 »<br />
» Gloucester » 4,3 54<br />
113,529 tunnor.<br />
Smör har utförts med 34 fartyg <strong>om</strong> 3,540 tons<br />
Tjära » » » 2 » » 126 ><br />
Vi<strong>de</strong>boek » » » 1 1 » 755 »<br />
Ved » 306 » 18,858 »<br />
Styckegods » 14 » » 3,017 »<br />
Trävaror » > 231 » » 92,873<br />
Vid transporten af trävaror hafva användts 158 segelfartyg <strong>och</strong> 73 ångfartyg,<br />
af hvilka<br />
16 segelfartyg <strong>och</strong> 1 ångfartyg voro svenska<br />
48 » » — norska<br />
94 B 7 2 » andra län<strong>de</strong>rs fartyg<br />
158 segelfartyg 73 ångfartyg.<br />
Med last af trävaror hafva varit <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong>:<br />
till Norge _ 1 fartyg <strong>om</strong> 60 tons<br />
» Danmark 42 » 8,23 3 »<br />
» Tyskland 43 » 8,866 »<br />
» Holland 23 » 11,210 »<br />
Belgien 6 » » 4,561 »<br />
England 57 » » 26,792 »<br />
Frankrike 47 » » 24,587 »<br />
Spanien 11 » » 7,873 »<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 1 » » 691 »<br />
Beloppet af <strong>de</strong> utskeppa<strong>de</strong> trävarorna utgör:<br />
231 fartyg <strong>om</strong> 92,873 tons.<br />
Brä<strong>de</strong>r, plankor <strong>och</strong> battens 6,29 5,410 kub.-fot<br />
Plank- <strong>och</strong> brädändar 932 kub.-famnar<br />
Pitprops 108,405 kub.-fot<br />
Holländska bjelkar 16,781 stycken,<br />
hvilket för<strong>de</strong>las på följan<strong>de</strong> firmor:<br />
Egerton Hubbard & C:o — 1,418,175 kub.-fot <strong>och</strong> 617 kub.-famnar firewood<br />
Gust. Ce<strong>de</strong>rberg & C:o 1,256,805 » B 225 » B<br />
Hackman & C:o 1,080,585 »<br />
Rosenius' & Sesemans k. m. 942,645 B<br />
Paul Wahl & C:o 488,235 B B 90 » B<br />
Carl Borenius 365,970 B » 16,781 st. Höll. bjelkar af<br />
12 kub.-fots me<strong>de</strong>linnehåll<br />
J. Jernberg 291,555 »<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 24
338<br />
Carl Bosenius J:or 288,750 kub.-fot<br />
TschusofF & Sapetoff 104,445<br />
Paul Jacocoleff 35,970 » <strong>och</strong> 108,405 kub.-fot pitprops<br />
G. Hagmans k. m 22,275 »<br />
6,295,410 kub.-fot.<br />
Outskeppa<strong>de</strong> trävaror qvarblefvo i Trångsund till <strong>år</strong> 1887 tillsammans<br />
cirka 2,590,500 kub.-fot.<br />
I likhet med hvad förut varit fallet, hafva äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> resp.<br />
lastemottagare <strong>och</strong> aflastare in- <strong>och</strong> utklarerat fartygen. Någon mäklare s<strong>om</strong><br />
skulle hafva sysselsatt sig <strong>de</strong>rmed har här icke funnits.<br />
SeglatioDsti<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> var jemförelsevis ganska lång, ty i <strong>de</strong>t farle<strong>de</strong>n<br />
till Trångsund blef, sås<strong>om</strong> ofvan namnes, isfri redan <strong>de</strong>n 27 april,<br />
stäng<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nsamma af is först <strong>de</strong>n 21 <strong>de</strong>cember. Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg<br />
utklarera<strong>de</strong>s senast:<br />
af norska: bark »Eidsiva» <strong>de</strong>n 9 oktober oeh<br />
af svenska: ångf. »Thecla» <strong>de</strong>n 23 november.»<br />
Åbo (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
»Sjöfarten på utrikes orter förmedla<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> 1,087 fartyg <strong>om</strong> 319,852<br />
tons, hvaraf 38 svenska <strong>om</strong> 12,154 tons <strong>och</strong> 48 norska <strong>om</strong> 17,302 tons.<br />
Häraf ank<strong>om</strong>mo 197 fartyg <strong>från</strong> <strong>och</strong> afgingo 182 fartyg till Kyssland<br />
148 » » s B 115 B » Sverige<br />
3 » » 9 » — » » Norge<br />
2 8 » » » 3 1 » » Danmark<br />
66 » » » » 27 » » Tyskland<br />
81 » » » » 59 » » England<br />
25 » » » » 26 » » Frankrike<br />
5 » » » » 1 » » Portugal<br />
9 » » » » 4 9 » » Spanien<br />
7 » » » » — » » Italien<br />
8 » » » » 7 » » Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna<br />
6 » » B » 1 » » Belgien<br />
1 » » » » — » » Ostindien<br />
2 » » » » — » B Vestindien<br />
3 B » » » — » » Brasilien<br />
589 498<br />
Hufvudsakliga exporten till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har utgjorts till Sverige<br />
af 5,741 tunnor utsä<strong>de</strong>sråg <strong>och</strong> 36,909 Lffi smör.»<br />
Arten <strong>och</strong> mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> i <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning emellan Finland<br />
<strong>och</strong> utlan<strong>de</strong>t ingåen<strong>de</strong> alster framg<strong>år</strong> af nedan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> tabell, i hvilken till<br />
vinnan<strong>de</strong> af en öfversigt af motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast tvänne<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, redogörelse för <strong>de</strong>ssa äfven intagits:
339<br />
Exportera<strong>de</strong> artiklar:<br />
Importera<strong>de</strong> artiklar:<br />
Vid en granskning af ofvan anförda siffror finner man att af <strong>de</strong> '21 artiklar,<br />
s<strong>om</strong> i införseltabellen finnas upptagna, förete vid en jemförelse med förhållan<strong>de</strong>na<br />
är 1885, 8 en tillökning <strong>och</strong> 13 en minskning. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n<br />
<strong>om</strong>förmälda ökningen likväl ej på någon artikel uppg<strong>år</strong> till något mera beaktans-
340<br />
värdt belopp, visar sig <strong>de</strong>remot minskningen ganska betydlig i afseen<strong>de</strong> å flera<br />
artiklar, <strong>och</strong> bland <strong>de</strong>m just lan<strong>de</strong>ts förnämsta exportalster. Sälunda un<strong>de</strong>rstiger<br />
exporten af jern <strong>och</strong> stål samt arbeten <strong>de</strong>raf <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med i<br />
runda tal 1,200,000 I/ffi <strong>och</strong> <strong>de</strong>n af trävaror samma <strong>år</strong>s med nära 7,800,000<br />
kub.-fot. Orsaken till <strong>de</strong>nna minskning tor<strong>de</strong> väl få vara att söka i afseen<strong>de</strong><br />
å jern <strong>och</strong> stålvaror i <strong>de</strong>n på grund af tullförhållan<strong>de</strong>na i Ryssland nästan hämma<strong>de</strong><br />
exporten af <strong>de</strong>ssa artiklar häri<strong>från</strong> till nämnda land, samt i afseen<strong>de</strong> å<br />
trävarorna i <strong>de</strong>t tryckta läge, s<strong>om</strong> på <strong>de</strong>nna marknad un<strong>de</strong>r en längre följd af<br />
<strong>år</strong> varit rådan<strong>de</strong>.<br />
I fråga <strong>om</strong> införseln visar sig ej heller någon mera betydan<strong>de</strong> ökning pä<br />
någon viss artikel, men väl en märkbar minskning för artikeln jern <strong>och</strong> stål<br />
med nära 1,500,000 L18, mjöl med 2,000,000 1/8 <strong>och</strong> maskiner med ett<br />
vär<strong>de</strong> af 230,000 Fmk.<br />
Minskningen i mjölimporten finner sin naturliga förklaring i <strong>de</strong>n rika <strong>och</strong><br />
väl berga<strong>de</strong> skörd, hvarmed lan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hugnats, men i afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong><br />
båda andra artiklarne synes ej osannolikt att minskningen f<strong>år</strong> till väsentlig <strong>de</strong>l<br />
tillskrifvas <strong>de</strong> förhöjda tuHsatserna <strong>de</strong>ra.<br />
Gen<strong>om</strong> Kejserl. Kungörelse af <strong>de</strong>n 19 maj inför<strong>de</strong>s åtskilliga förändringar<br />
i Finlands dittills gällan<strong>de</strong> tulltaxa af <strong>år</strong> 1869 att lända till efterrättelse redan<br />
<strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 1 juni samma <strong>år</strong>.<br />
Den nya författningen medgifver visserligen några tullnedsättningar å vissa<br />
råämnen, sås<strong>om</strong> för bly i tackor <strong>från</strong> 8 penni till 5, för koppar i tackor <strong>från</strong><br />
1 Fmk till 50 penni, för tenn i tackor <strong>från</strong> 35 penni till 25 penni, allt för IV8,<br />
hvarjemte tullfrihet medgifves för jernvägsskenor, hvilka förut dragit en tull af<br />
3 5 penni pr IVffi. Deremot bestämmer samma författning icke obetydliga tullförhöjningar<br />
såväl på tackjern, i<strong>från</strong> 5 penni till 10 penni pr L®, s<strong>om</strong> äfven<br />
på åtskilliga tillverkningar af koppar, jern <strong>och</strong> stål, hvaribland tor<strong>de</strong> särskildt<br />
böra märkas <strong>de</strong>ls maskiner, <strong>de</strong>ls jordbruks- <strong>och</strong> mejeriredskap, hvilka i<strong>från</strong> att<br />
förut hafva varit tullfria, nu blifvit belagda med tull, uppgåen<strong>de</strong> för <strong>de</strong> förstnämnda<br />
till Fmk 1: 25 à 5 Fmk, samt för <strong>de</strong> sistnämnda till 90 penni à 1 Fmk,<br />
allt pr I/8>. Vidare har tullen å öppna godsvagnar, täckta godsvagnar <strong>och</strong><br />
III klassens passagerarevagnar för jernvägarne blifvit förhöjd <strong>från</strong> respektive<br />
250, 350 <strong>och</strong> 600 Fmk till 300, 400 <strong>och</strong> 800 Fmk pr stycke. Slutligen<br />
fastställes med afseen<strong>de</strong> å fartyg af alla slag, hvilka förut varit tullfria, att<br />
<strong>de</strong>nna frihet hädanefter endast tillk<strong>om</strong>mer segelfartyg af trä, på trä- eller jernspant,<br />
samt fartyg af jern eller stål, för segel eller ånga, af mer än 700 registertons<br />
drägtighet, men att segelfartyg af jern eller stål af 700 registertons<br />
brutto-drägtighet eller mindre, alla ångfartyg af trä, äfvens<strong>om</strong> sådana af jern<br />
eller stål bygda ångfartyg af 400 tons brutto-drägtighet eller <strong>de</strong>rutöfver ända<br />
till 700 tons, s<strong>om</strong> äro inskrifna i engelska Lloyds eller franska Bureau Veritas,<br />
skola draga en tull af Fmk 2 för hvarje 100 mk af inköpspriset.<br />
För öfriga ångfartyg, äfvens<strong>om</strong> öppna <strong>och</strong> halfdäcka<strong>de</strong> ångslupar skall <strong>de</strong>remot<br />
erläggas en tull af 4 Fmk för hvarje 100 mk af inköpspriset.<br />
Sås<strong>om</strong> redan tidigare blifvit antydt, saknas ännu nödiga materialier såväl<br />
för en redogörelse öfver <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l, <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> tagit<br />
i <strong>de</strong>t <strong>om</strong>förmälda varuutbytet med Finland, s<strong>om</strong> följaktligen äfven för bedöman<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong> verkningar <strong>de</strong>n nya finska tullförfattningen kunnat utöfva på<br />
<strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>rs export till Storfurstendömet. Glädjan<strong>de</strong> är emellertid att kunna<br />
konstatera att åtminstone <strong>de</strong>n svenska export s<strong>om</strong> ansågs gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> vidtagna<br />
tullförhöjningarne mest hotad, eller <strong>de</strong>n af jordbruks- <strong>och</strong> mejeriredskap, enligt<br />
<strong>de</strong> förnämsta importörernas utsago ej sedan <strong>de</strong>n 1 juni un<strong>de</strong>rgått någon nämnvärd<br />
minskning.
341<br />
Endast i afseen<strong>de</strong> å lan<strong>de</strong>ts förnämsta varu<strong>om</strong>sättning eller trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
föreligga ännu följan<strong>de</strong>, <strong>från</strong> enskildt häll lemna<strong>de</strong>, mera <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong> uppgifter:<br />
»Ar <strong>1886</strong> tor<strong>de</strong> med skäl kunna betecknas sås<strong>om</strong> ett synnerligen dåligt<br />
<strong>år</strong> såväl för <strong>de</strong>n enskil<strong>de</strong> sågverksegaren, s<strong>om</strong> för lan<strong>de</strong>t i sin helhet <strong>och</strong> har<br />
antagligen varit <strong>de</strong>t mest oför<strong>de</strong>laktiga sedan 18 79. Skulle man kunna uppgifVa<br />
<strong>de</strong>t me<strong>de</strong>lpris s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et i utländska trävarumarkna<strong>de</strong>n<br />
erhållits såväl för <strong>de</strong> bättre, s<strong>om</strong> för mindre väl ren<strong>om</strong>mera<strong>de</strong> tillverkningarne eller<br />
sådana, s<strong>om</strong> ej lyckats att göra sig ett namn i markna<strong>de</strong>n, skulle man tvifvelsutan<br />
k<strong>om</strong>ma till <strong>de</strong>t resultat att <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> till <strong>och</strong> med varit sämre än <strong>år</strong> 1885,<br />
s<strong>om</strong> redan var ett dåligt <strong>år</strong>.<br />
Till följe af <strong>de</strong> tryckta förhållan<strong>de</strong>na <strong>och</strong> <strong>de</strong> låga prisen s<strong>om</strong> i utlan<strong>de</strong>t<br />
kun<strong>de</strong> erhållas för sågad vara, minska<strong>de</strong>s också exporten ej obetydligt, <strong>och</strong> sedan<br />
18 79 har Finland ej haft en så låg exportsiffra att uppvisa s<strong>om</strong> i fjol,<br />
<strong>och</strong> endast 1881, s<strong>om</strong> äfven var ett undantags<strong>år</strong>, kan <strong>de</strong>rmed jenaföras. Exporten<br />
un<strong>de</strong>rsteg <strong>de</strong>t näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med i rundt tal 41,000 standards.<br />
Väl sällan har för<strong>de</strong>len att ega ett godt namn i markna<strong>de</strong>n framstått tydligare<br />
än un<strong>de</strong>r förra <strong>år</strong>et. Redan tidigt på v<strong>år</strong>vintern kun<strong>de</strong> en Londoneragenturfirma<br />
i en facktidning förklara att <strong>de</strong>n slutsålt för en af <strong>de</strong> förnämsta<br />
Björneborgfirmorna allt hvad <strong>de</strong>nna firma ha<strong>de</strong> disponibelt för första öppet vatten<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong>marskeppning, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta fall var ej enstaka, ty senare på <strong>år</strong>et<br />
hör<strong>de</strong> man allmänt, att tillverkningar, s<strong>om</strong> hafva ett godt namn i markna<strong>de</strong>n<br />
s<s ganska bra, <strong>och</strong> till priser jemförliga med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets. Men<br />
smärre tillverkningar <strong>och</strong> <strong>de</strong> s<strong>om</strong> ej lyckats göra sig ett namn, fingo sitta<br />
emellan <strong>och</strong> taga låga priser för sin vara.<br />
En egenhet för <strong>1886</strong> var att granpriserna höllo sig i allmänhet uppe,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att furuprisen voro i fallan<strong>de</strong>. De priser s<strong>om</strong> erhöllos för granvirke<br />
voro, i synnerhet i början af <strong>år</strong>et, <strong>de</strong>lvis högre än 1885, <strong>och</strong> ganska tillfredsställan<strong>de</strong>,<br />
men allt s<strong>om</strong> man k<strong>om</strong> längre fram på s<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> hösten, börja<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> att sjunka, <strong>och</strong> när slutligen framåt hösten fraktstegringen inträd<strong>de</strong>,<br />
fick man äfven för gran nöja sig att emottaga lägre priser <strong>om</strong> man ville forcera<br />
en försäljning.<br />
Detta dåliga resultat tor<strong>de</strong> få tillskrifvas <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sednaste tre <strong>år</strong>en<br />
tryckan<strong>de</strong> öfverproduktionen uti varumarkna<strong>de</strong>n i allmänhet, <strong>och</strong> uti trävarumarkna<strong>de</strong>n<br />
i synnerhet, parad med en minskad konsumtion å <strong>de</strong> för v<strong>år</strong>a trävaror<br />
förnämsta markna<strong>de</strong>rna i England <strong>och</strong> Frankrike. Öfverproduktionen uti<br />
byggnadsverksamheten i England i början af 1880-talet framkalla<strong>de</strong> en kris<br />
1880 —1884 in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta fack, hvars verkningar ännu kännas, <strong>och</strong> likale<strong>de</strong>s i<br />
Frankrike, <strong>de</strong>r uti början af samma tidpunkt stora kapitaler utbetaltes för publika<br />
arbeten, s<strong>om</strong> nu så godt s<strong>om</strong> upphört, <strong>och</strong> sålunda minskat konsumtionen.<br />
Detta förhållan<strong>de</strong> förklarar hvarfbre man förra <strong>år</strong>et endast med sv<strong>år</strong>ighet<br />
<strong>och</strong> oftast med uppoffring kun<strong>de</strong> sälja <strong>de</strong> förut uti <strong>de</strong>ssa markna<strong>de</strong>r så begärliga<br />
- /s X 7 furubattens <strong>och</strong> 3X9 furuplankor, samt <strong>de</strong> franska s. k. planchetterna.<br />
Ett för<strong>de</strong>laktigt undantag <strong>från</strong> <strong>de</strong>n allmänna regeln gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n spanska<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong> i Spanien så <strong>om</strong>tyckta finska 3"X9", 14-fots plankorna —<br />
1 synnerhet <strong>de</strong> handsåga<strong>de</strong>. Stora partier häraf, <strong>och</strong> mera än <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en, sål<strong>de</strong>s förra <strong>år</strong>et till <strong>de</strong>nna marknad, oeh till goda, vinstgifvan<strong>de</strong> priser.<br />
Det egend<strong>om</strong>liga förhållan<strong>de</strong> kan påpekas, att man för dylik handsågad<br />
vara kun<strong>de</strong> i många fall erhålla ända till halftannat £ Sterl. mera än hvad<br />
s<strong>om</strong> samtidigt erbjöds för goda ångsåga<strong>de</strong> dylika plankor af vanlig me<strong>de</strong>llängd.<br />
Tyskland köpte, trots <strong>de</strong>n 1885 på trävaror förhöjda tullen, fullt ut så<br />
mycket s<strong>om</strong> <strong>de</strong> näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, egentligen granbrädor, <strong>och</strong> betalte <strong>de</strong>rfor
342<br />
ungefär samma priser s<strong>om</strong> 1885. Der en prisreduktion ifrågak<strong>om</strong>, var <strong>de</strong>nna<br />
ej stor.<br />
Äfven Holland, dit man förut <strong>från</strong> Finland så godt s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong> endast<br />
skeppat s. k. holländska bjelkar, har <strong>de</strong> sednare <strong>år</strong>en uppträdt s<strong>om</strong> köpare<br />
af sågad vara. Åtskilligt sågadt virke, mest gran, sål<strong>de</strong>s dit förra <strong>år</strong>et till<br />
rimliga priser.<br />
Danmark köpte ovanligt litet. Importörerna <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s trod<strong>de</strong> sig gen<strong>om</strong><br />
låga offerter kunna trycka ned prisen. Att <strong>de</strong>tta likvisst endast till en <strong>de</strong>l<br />
lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>m, synes framgå af <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> exporten dit. När <strong>de</strong> senare på<br />
hösten k<strong>om</strong>mo med högre c. i. f. offerter, ha<strong>de</strong> fraktstegringen redan inträdt,<br />
<strong>och</strong> få eller inga affärer k<strong>om</strong>mo till stånd.<br />
Den ut<strong>om</strong>europeiska exporten <strong>från</strong> Finland har varit obetydlig <strong>och</strong> inskränker<br />
sig till några få laster till Brasilien <strong>och</strong> Kap.<br />
Några egentliga hyflerier för export finnas här ännu ej, <strong>och</strong> <strong>de</strong> hyflerier<br />
s<strong>om</strong> finnas äro egentligen obetydliga <strong>och</strong> endast afsedda för platsbehofven.<br />
En efterlängtad <strong>och</strong> välk<strong>om</strong>men sak för trävaruindustrien var nedsättningen<br />
af exporttullen <strong>och</strong> förändringen uti sättet att beräkna <strong>de</strong>nna tull, s<strong>om</strong> inträd<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n 1 juli. Nedsättningen var visserligen ej stor (<strong>de</strong>n belöper sig till Fmk 1: 40<br />
pr Standard), men s<strong>om</strong> hushållningen i allmänhet <strong>och</strong> nedsättan<strong>de</strong>t af <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa sednare ti<strong>de</strong>r varit hvarje sägegares uppgift, helsa<strong>de</strong>s s<strong>om</strong><br />
sagdt äfven <strong>de</strong>nna lilla lättnad välk<strong>om</strong>men. Förändringen i sättet att beräkna<br />
tullen best<strong>år</strong> <strong>de</strong>ruti, att man förut ha<strong>de</strong> att inlemna noga specificera<strong>de</strong> inlagor<br />
på hvarje bräda, s<strong>om</strong> skeppa<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> man nu endast har att beräkna tullen för<br />
tontal i enlighet med fartygets mätning.<br />
Trävarufrakterna voro i början af <strong>år</strong>et låga, till <strong>och</strong> med lägre än <strong>de</strong><br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, men börja<strong>de</strong> likvisst stiga i slutet af s<strong>om</strong>maren, hvilket fortfor<br />
progressivt till seglationens slut.<br />
Detta förklarar till en <strong>de</strong>l <strong>de</strong>n betydliga minskningen i exporten <strong>och</strong> är<br />
orsaken till att man här ligger öfver med större lager än vanligt.»<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar skeppningarne <strong>från</strong> <strong>de</strong> olika finska hamnarne<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste sju <strong>år</strong>en i finska kub.fot (178V2 kub.fot = 1 S:t P.burg. Stand.)
Bilaga.<br />
343<br />
eller i me<strong>de</strong>ltal 276,892 S:t P.burger Stand, <strong>år</strong>ligen.<br />
Helsingfors.<br />
M. Björnstjerna.<br />
Införsel <strong>och</strong> utförsel <strong>från</strong> <strong>och</strong> till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena är <strong>1886</strong>.
344
Bremen <strong>de</strong>n 26 mars 1887.<br />
345<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 38 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,972 tons<br />
» utrikes ort » » 25 » » 9,520 »<br />
» » i barlast 9 » )» 3,082 »<br />
Till Sverige afgingo med last 34 » » 7,819»<br />
» > » i barlast 10 > » 2,318 »<br />
» utrikes ort » med last 14 » > 2,962 »<br />
» » > i barlast 15 » » 6,781 T><br />
Frän Norge ankorumo med last 58 norska » 16,149 )><br />
» utrikes ort » » 99 J> P 39,160 »<br />
» » » i barlast 23 » » 8.125 »<br />
Till Norge afgingo med last 54 » » 16,817 »<br />
B » » i barlast 37 » »> 13,358 )><br />
)i utrikes ort » med last 35 > » 14,834 »<br />
» » » i barlast 54 » » 21,743 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 215 <strong>om</strong> 71,801<br />
tons, <strong>de</strong>raf 63 svenska <strong>om</strong> 16,492 <strong>och</strong> 152 norska <strong>om</strong> 55,309 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 137 <strong>om</strong> 42,432 tons, <strong>de</strong>raf 48 svenska <strong>om</strong><br />
10,781 <strong>och</strong> 89 norska <strong>om</strong> 31,651 tons.<br />
Det förflutna <strong>år</strong>et var på <strong>de</strong>t hela taget ieke gynsamt för Bremens <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
<strong>och</strong> skeppsfart. Han<strong>de</strong>lsföretagen voro föga lönan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> för re<strong>de</strong>rirörelsen voro<br />
frakterna un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et föga vinstgifvan<strong>de</strong>.<br />
I <strong>de</strong>n sammanlagda in- <strong>och</strong> utförseln till <strong>och</strong> <strong>från</strong> Bremen dcltogo <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena:<br />
1880.. med kr. 8,879,844<br />
1885 » 9.66S.408<br />
1884 - 10^370,512<br />
Antalet på Weserflo<strong>de</strong>n till Bremen uppk<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 39 fartyg <strong>om</strong> 10,315 tons.<br />
1885 21 » > 6,611 »<br />
1881 18 » » S,o07 »<br />
<strong>och</strong> konimo af <strong>de</strong> 39 fartygen 38 med last <strong>och</strong> 1 i barlast.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo 22 svenska, 1 norskt, 47 tyska, 6 danska <strong>och</strong> 4<br />
holländska fartyg eller tillsammans:<br />
<strong>1886</strong> 80 fartyg <strong>om</strong> 8,963 tons,<br />
1885 83 » » 9,505 «<br />
1884 77 » 9.674 »<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> utaf <strong>de</strong>ssa fartyg medförda laster uppgick till:<br />
<strong>1886</strong> 558,070 kronor,<br />
1885 485,780 »<br />
1884 485.693 >
346<br />
Till Sverige utklarera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 28 svenska, 37 norska, 14<br />
bremiska, 95 andra tyska, 10 holländska, 3 danska, 7 engelska <strong>och</strong> 1 ryskt<br />
fartyg eller tillsammans:<br />
<strong>1886</strong> 195 fartyg <strong>om</strong> 40,714 tons,<br />
1885 204 » 31,158 »<br />
1884 196 » » 31,122 »<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> med <strong>de</strong>ssa fartyg utförda laster uppgick till:<br />
<strong>1886</strong> 4,860,932 kronor,<br />
1885 5,455,601 »<br />
1884 5,574,457 »<br />
Införseln <strong>från</strong> Sverige visar såle<strong>de</strong>s en icke obetydlig tillväxt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att utförseln till Sverige visar en betydlig minskning.<br />
För svensk räkning inköptes här 1 fartyg <strong>om</strong> 256 tons för 7,700<br />
riksmark.<br />
Till Brake <strong>och</strong> Nor<strong>de</strong>nhamm ank<strong>om</strong>mo 13 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,810 tons<br />
med last <strong>från</strong> Sverige samt 7 <strong>om</strong> 3,242 tons med last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 198 tons i<br />
barlast <strong>från</strong> utrikes ort; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgingo till Sverige 6 fartyg <strong>om</strong> 1,640 tons<br />
med last <strong>och</strong> 5 <strong>om</strong> 989 tons i barlast, till utrikes ort 3 <strong>om</strong> 622 tons med<br />
last <strong>och</strong> 7 <strong>om</strong> 3,000 tons i barlast.<br />
Till Leer ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> utrikes ort 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 655 tons i barlast<br />
<strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 304 tons med last; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgingo 2 fartyg <strong>om</strong> 655 tonsmed<br />
last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 304 tons i barlast, samtliga till utrikes ort.<br />
Till Papenburg ank<strong>om</strong>mo 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,545 tons med last <strong>från</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> 4 <strong>om</strong> 904 tons med last <strong>från</strong> utrikes ort; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgingo till<br />
Sverige 2 fartyg <strong>om</strong> 365 tons med last <strong>och</strong> 2 <strong>om</strong> 477 tons i barlast, till utrikes<br />
ort 2 <strong>om</strong> 232 tons med last <strong>och</strong> 4 <strong>om</strong> 1,375 tons i barlast.<br />
Till Em<strong>de</strong>n ank<strong>om</strong>mo 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 231 tons med last, <strong>och</strong> afgingo<br />
<strong>de</strong>ssa fartyg jemväl med last till Sverige.<br />
Af norska fartyg uppk<strong>om</strong>mo på Weserflo<strong>de</strong>n med <strong>de</strong>stination till Bremen:<br />
<strong>1886</strong> 97 fartyg <strong>om</strong> 41,582 tons,<br />
1885 100 » 42,229 B<br />
1884 154 » 61,292 »<br />
Bland <strong>de</strong> är <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong>na norska fartygen voro 94 med last <strong>och</strong> 3 i<br />
barlast.<br />
Från Norge k<strong>om</strong>mo 38 norska fartyg, 1 bremiskt, 17 andra tyska <strong>och</strong> 4<br />
holländska fartyg eller tillsammans:<br />
<strong>1886</strong> 60 fartyg <strong>om</strong> 14,850 tons,<br />
1885 92 » 19,453 »<br />
1884 153 B 42,685 B<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> med <strong>de</strong>ssa fartyg införda laster uppgick till:<br />
<strong>1886</strong> 491,353 kronor,<br />
1835 568,461 »<br />
1884 739,483 »<br />
Från Weserflo<strong>de</strong>n afgingo till Norge 1 svenskt, 28 norska, 40 tyska, 12<br />
holländska, 2 engelska <strong>och</strong> 1 danskt fartyg eller tillsammans:<br />
<strong>1886</strong> 84 fartyg <strong>om</strong> 20,042 tons,<br />
1885 82 B 20,121 B<br />
1884 125 B 34,069 »
347<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> med <strong>de</strong>ssa fartyg utförda laster uppgick till:<br />
<strong>1886</strong> 2,969,489 kronor,<br />
1885 _ 3,158,566 T><br />
1884 _ 3,576,879 »<br />
Så väl införseln <strong>från</strong> Norge s<strong>om</strong> utförseln dit visa sålunda ett aftagan<strong>de</strong><br />
vid jemförelsen med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
För norsk räkning inköptes här förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 3 fartyg <strong>om</strong> 2,596 tons för<br />
47,750 riksmark.<br />
Till Brake <strong>och</strong> Nor<strong>de</strong>nhamm ank<strong>om</strong>mo 30 norska fartyg <strong>om</strong> 11,403 tons<br />
med last <strong>från</strong> Norge samt 23 <strong>om</strong> 10,335 tons med last <strong>och</strong> 2 <strong>om</strong> 926 tons<br />
i barlast <strong>från</strong> utrikes ort, hvarjemte 1 fartyg <strong>om</strong> 253 tons inköptes för norsk<br />
räkning för 14,500 riksmark; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgingo till Norge 19 fartyg <strong>om</strong> 8,506<br />
tons med last <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 1,527 tons i barlast, till utrikes ort 8 fartyg <strong>om</strong><br />
2,867 tons med last <strong>och</strong> 26 fartyg <strong>om</strong> 10,017 tons i barlast.<br />
Till Leer ank<strong>om</strong>mo 2 norska fartyg <strong>om</strong> 284 tons med last <strong>från</strong> Norge samt<br />
2 <strong>om</strong> 460 tons med last <strong>och</strong> 2 <strong>om</strong> 653 tons i barlast <strong>från</strong> utrikes ort; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong><br />
afgiek 1 fartyg <strong>om</strong> 244 tons i barlast till Norge; till utrikes ort afgingo<br />
4 <strong>om</strong> 1,075 tons med last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 78 tons i barlast.<br />
Till Papenburg ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Norge 6 norska fartyg <strong>om</strong> 1,353 tons med<br />
last <strong>och</strong> <strong>från</strong> utrikes ort 22 <strong>om</strong> 5,679 tons likale<strong>de</strong>s med last; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgingo<br />
7 fartyg <strong>om</strong> 1,426 tons med last <strong>och</strong> 7 <strong>om</strong> 1,756 tons i barlast till<br />
Norge samt 7 fartyg <strong>om</strong> 1,435 tons med last <strong>och</strong> 7 <strong>om</strong> 2,413 tons i barlast<br />
till utrikes ort.<br />
Till Em<strong>de</strong>n ank<strong>om</strong>mo 4 norska fartyg <strong>om</strong> 459 tons med last <strong>från</strong> Norge<br />
<strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 479 tons med last <strong>från</strong> utrikes ort; samtliga <strong>de</strong>ssa fartyg afgingo<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> till Norge, 1 <strong>om</strong> 104 tons med last <strong>och</strong> 6 <strong>om</strong> 834 tons i barlast.<br />
Bremens hela <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> siffror:<br />
införseln uppgick till 507,232,030 mark<br />
utförseln 490,521,267 »<br />
Motsvaran<strong>de</strong> belopp utgjor<strong>de</strong>:<br />
eller tillsammans 997,753,297 mark.<br />
1885 975,127,320 mark,<br />
1884 1,018,051,025 »<br />
Hela antalet till Bremen ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong>. 2,744 fartyg <strong>om</strong> 1,263,263 tons,<br />
1885 2,979 » 1,289,399 »<br />
1884 2,992 » 1,343,508 »<br />
Utvandringen öfver Bremen uppgick till:<br />
<strong>1886</strong> 76,748 personer med 172 fartyg<br />
1885 83,973 » » 161 »<br />
1884 103,121 » » 171 »<br />
Den på Weserflo<strong>de</strong>n hemmahöran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan utgjor<strong>de</strong>s af:<br />
<strong>1886</strong> 561 fartyg <strong>om</strong> 447,511 tons,<br />
1885 571 » 434,827 »<br />
1884 588 B 434,838 »<br />
Nordtyska Lloyd börja<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 30 juni <strong>1886</strong> un<strong>de</strong>rhålla postångfartygsförbin<strong>de</strong>lsen<br />
med Ostasien <strong>och</strong> Australien; <strong>de</strong>tta re<strong>de</strong>ribolag utveckla<strong>de</strong> sig fortfaran<strong>de</strong><br />
på ett för<strong>de</strong>laktigt sätt <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> lemna en ut<strong>de</strong>lning af 7 % för <strong>år</strong>et.
348<br />
De tre smärre fyrtorn, s<strong>om</strong> äro un<strong>de</strong>r uppföran<strong>de</strong> vid nedre <strong>de</strong>len af<br />
Weser, tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att blifva färdiga mot medlet af <strong>år</strong>et; <strong>de</strong> nya hamnanläggningarna<br />
tor<strong>de</strong> blifva färdiga <strong>de</strong>n 1 oktober 1888, samtidigt med Bremens<br />
inträ<strong>de</strong> i tyska rikstull<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t.<br />
Sedan tyska riksdagen medgifvit uppbäran<strong>de</strong>t af en måttlig afgift af <strong>de</strong>n<br />
trafik s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> hafva nytta af en reglering af Weserflo<strong>de</strong>ns nedra lopp, har<br />
Bremen beslutat företaga <strong>de</strong>tta arbete <strong>och</strong> skridit till förberedan<strong>de</strong> åtgär<strong>de</strong>r.<br />
För en vidare utveckling af exporten af tyska stenkol har icke någonting<br />
gjorts un<strong>de</strong>r forli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>; afsättningen af tyska stenkol <strong>från</strong> <strong>de</strong>n på Cap Verdöarna<br />
inrätta<strong>de</strong> <strong>de</strong>pot skall emellertid hafva gått bra.<br />
Jernvägsfrakterna för tyskt salt <strong>från</strong> <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t till hamnarna<br />
hafra blifvit nedsatta, <strong>och</strong> hoppas man att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> befordra utförseln af<br />
<strong>de</strong>nna vara.<br />
Mellan Bremen <strong>och</strong> Kristiania un<strong>de</strong>rhölls regelbun<strong>de</strong>n ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse<br />
i likhet med närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>; dylik förbin<strong>de</strong>lse anordnas äfven mellan<br />
Bremen <strong>och</strong> Malmö, eventuelt Stockholm.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t var godt un<strong>de</strong>r forli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>.<br />
Herm. S. Ger<strong>de</strong>s.<br />
S:t Petersburg (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 28 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för 1888.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 76 svenska fartyg <strong>om</strong> 18,171 ton<br />
» » » i barlast 150 » » 39,274 »<br />
> utrikes ort » med last 76 » B 24,786 »<br />
» » » i barlast 37 » » 12,695 »<br />
Till Sverige afgingo med last 231 » •> 57,058<br />
» » i barlast 7 » 4,028<br />
» utrikes ort » med last 86 » » 27,857 »<br />
B » » i barlast 14 » » 5,615 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 23 norska » 3,596 »<br />
» » » i barlast 1 » » 414<br />
» utrikes ort med last 187 65,567 »<br />
i barlast 30 » » 7,852 »<br />
Till Norge afgingo med last 19 » 4,209 »<br />
» » i barlast 5 » 495<br />
utrikes ort » med last 161 » 49,141 »<br />
» » barlast 57 » 23,819 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 362 <strong>om</strong> 112,120<br />
tons, <strong>de</strong>raf 152 svenska <strong>om</strong> 42.957 <strong>och</strong> 210 norska <strong>om</strong> 69,163 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 497 <strong>om</strong> 138,265 tons, <strong>de</strong>raf 317 svenska<br />
<strong>om</strong> 84,915 <strong>och</strong> 180 norska <strong>om</strong> 53,350 tons.
349<br />
I bruttofrakter hafva <strong>de</strong>ssa fartyg inbringat:<br />
svenska fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit, rubel 195,660 à 173 %' kurs kr. 338,490,<br />
B » afgätt till Sverige <strong>och</strong> Norge fl 543,520,<br />
norska fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit, rubel 591,941 à 173 % kurs » 1,024,050,<br />
» » afgått till Norge <strong>och</strong> Sverige J> 55,150.<br />
Bruttoink<strong>om</strong>sten af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fraktfart på distriktet utgör såle<strong>de</strong>s<br />
1,961,210 kronor eller <strong>om</strong>kring 684,000 kronor mer än Sr 1885. Un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong> fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n uppgick <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fraktfart på distriktet<br />
till följan<strong>de</strong> belopp".<br />
Svenska fartyg Norska fartyg Total<br />
1885 kr. 629,333 kr. 647,800 kr. 1,277,133<br />
1884 » 678,978 fl 1,153,160 » 1,832,138<br />
1883 » 749,166 » 2,215,193 fl 2,964.359<br />
1882 » 720,633 fl 2,421,765 » 3,142,398<br />
1881...- » 1,080,990 » 2,520,380 i> 3,601,370<br />
Till S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt ank<strong>om</strong>mo af olika nationer <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
tillsammans 1,811 fartyg <strong>om</strong> 983,566 tons drägtighet, nämligen:<br />
1,290 ångfartyg <strong>om</strong> 869,246 tons,<br />
521 segelfartyg » 114,320 »<br />
hvaribland, förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> å föreståen<strong>de</strong> sida angifna svenska <strong>och</strong> norska fartyg,<br />
må nämnas:<br />
581 engelska <strong>om</strong> 505.430 tons drägtighet<br />
354 tyska » 148^407 fl »<br />
272 danska fl 142,463 » »<br />
108 ryska » 29,823 » »<br />
43 holländska... fl 22,931 » fl<br />
Sjöfarten i Kronstadt vara<strong>de</strong> frän <strong>de</strong>n 19 april (1 maj) till <strong>de</strong>n 9 (21)<br />
<strong>de</strong>cember.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s till S:t Petersburg <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ungefär följan<strong>de</strong> varor:<br />
75,548 centner tackjern, 15,378 centner <strong>och</strong> 2,122 buudtar stangjern,<br />
2,992 centner <strong>och</strong> 56 stycken jernplåt, 163 kolly stål, 240 ringar telefontråd.<br />
690 tyres, 424 kolly maskin<strong>de</strong>lar, 259 kolly åkerbruksredskap, 3 st. mud<strong>de</strong>rverk,<br />
2 ångmaskiner, 503 centner ketting, 2,052 fat rödfärg, 2,269 fat krita,<br />
12,050 fat cement, 828,410 st. tegel, 29,346 t<strong>om</strong>fat. 297 lådor bläck, 37,628<br />
centner qvarts <strong>och</strong> fältspat, 800 fat lera, 18,304 centner korn, 1,740 centner<br />
slipstenar, 21 lådor fajans, 50 lådor glas, 41 korgar hummer, 36 kolly kemikalier,<br />
44 lådor anjovis, 41 lådor tändstickor.<br />
Till Reval inför<strong>de</strong>s Mn Sverige 21,400 st. eldfast tegel.<br />
Följan<strong>de</strong> norska varor inför<strong>de</strong>s till distriktet, nämligen:<br />
Till S:t Petersburg 6,635 tunnor sill,<br />
1,394 balar trämassa.<br />
Reval 17,800 tunnor sill.<br />
Narva 1.654<br />
» Baltischport 3,032 »<br />
Från S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt utför<strong>de</strong>s till Sverige med 252 fartyg<br />
af olika nationer mot 196 fartyg är 1885 hufvudsakligast följan<strong>de</strong> varor, nämligen:<br />
1,530 pud tågvirke, 700 pud hampa, 147,786 pud petroleum, 275 pud<br />
talg, 91,746 pud oljekakor. 200,466 pud benmjöl, 8,000 pud benkol, 33,526<br />
tschetwert hvete, 471,223 tschetwert råg, 23,050 kuhl rågmjöl, 13,435 st.<br />
bastmattor, 139,998 kubikfot aspvirkc.
350<br />
Från Reval till Sverige: 607,000 vedro sprit, 34,500 techetwert rag,<br />
3,000 tschetwert linfrö, 12,100 centner oljekakor.<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r samma tid frän S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt<br />
med 62 fartyg af olika nationer mot 9 fartyg <strong>år</strong> 1885 följan<strong>de</strong> varor: 19,921<br />
pud petroleum, 2,713 tschetwert hvete, 155,886 tschetwert råg, 10,130 st.<br />
bastmattor, 12,000 kubikfot aspvirke.<br />
Sammanlagda utförseln af spanmål, mjöl <strong>och</strong> gryn <strong>från</strong> S:t Petersburg till<br />
olika län<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppgick till 7,206,340 tschetwert <strong>och</strong><br />
kuhl. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong> fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n utför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> S:t Petersburg af<br />
samma artiklar:<br />
1885 6,149,800 tschetwert <strong>och</strong> kuhl<br />
1884 7,636,900 »<br />
1883 7,847,000 »<br />
1882 5,560,000 »<br />
1881 4,774,600 »<br />
Vice konsuln i Reval med<strong>de</strong>lar att navigationen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r vintern<br />
varit oförhindrad <strong>och</strong> att exporten af sprit till Karlshamn antagit betydan<strong>de</strong><br />
dimensioner. Enligt kontraktslut k<strong>om</strong>ma fortfaran<strong>de</strong>, intill maj månad, att till<br />
sistnämnda hamn levereras 3,000 fat sprit i hvarje månad.<br />
Till förbättring af hamnen i Reval har kejserl. rikskonseljen anvisat en<br />
summa af högst 605,000 rubel med vilkor att arbetet fullbordas in<strong>om</strong> förloppet<br />
af tvenne <strong>år</strong>.<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättningen i Narva visar följan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n:<br />
import för ett vär<strong>de</strong> af _ 1,201,000 rubel<br />
export » 506,000 »<br />
eller tillsammans 1,707,000 rubel<br />
mot 771,000 rubel <strong>år</strong> 1885. Denna <strong>om</strong>sättniDg förmedla<strong>de</strong>s af tillsammans<br />
87 fartyg <strong>om</strong> 24,343 tons drägtighet, hvaribland 18 norska <strong>om</strong> 5,663 tons<br />
<strong>och</strong> 1 svenskt <strong>om</strong> 178 tons. Vicekonsuln i Narva framhåller i sin rapport<br />
att engelska ångare förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gjort <strong>de</strong> norska fartygen en stark konkurrens<br />
i frakterna för trävaror.<br />
Hela Rysslands haD<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättning uppgick un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> elfva första måna<strong>de</strong>rna<br />
af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 757,186,000 rubel eller:<br />
import till Ryssland 356,528,000 mot 350,875,000 <strong>år</strong> 1885<br />
export <strong>från</strong> Ryssland 400,658,000 » 464,077,000 »<br />
De förnämsta importartiklarne voro:<br />
lifsme<strong>de</strong>l för ett vär<strong>de</strong> af rubel 83,987,000<br />
råämnen <strong>och</strong> halffabrikat » 206,252,000<br />
fabrikat » 65,712,000<br />
boskap » 577,000<br />
Bland importartiklar tillåter jag mig särskildt nämna nedanståen<strong>de</strong>, hvilka<br />
hafva intresse så till vida s<strong>om</strong> dylika varor äfven i mer eller mindre mån utgöra<br />
exportartiklar <strong>från</strong> något<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, nemligen:<br />
fisk, marinerad, för ett vär<strong>de</strong> af rubel 968,000<br />
sill, saltad samt stockfisk > 6,379.000<br />
cement » 909,000<br />
tackjern » 8,825,000<br />
stangjern. » 5,095,000<br />
jernplåt » 3,931,000<br />
jernbleck.. 123,000<br />
stålplåt <strong>och</strong> stålbleck » 1,076,000
351<br />
stål för ett vär<strong>de</strong> af rubel 1,415,000<br />
stålräler » 139,000<br />
koppar » 846,000<br />
eldfast tegel » 392,000<br />
gjutjernsföremäl » 1,083,000<br />
föremål af jern <strong>och</strong> stål » 5,011,000<br />
stål- <strong>och</strong> jerntråd » 796,000<br />
landtbruksmaskiner <strong>och</strong> redskap » 1,288,000<br />
maskiner <strong>och</strong> apparater » 254,000<br />
De förnämsta exportartiklarne voro:<br />
spanmål för ett vär<strong>de</strong> af rubel 200,160,000<br />
andra lifsme<strong>de</strong>l » 33,810,000<br />
råämnen <strong>och</strong> halffabrikat > 145,044,000<br />
fabrikat » 11,269,000<br />
boskap.. » 10,375,000<br />
Bland utförselartiklar visar spanmål en förminskning till belopp af<br />
67,670,000 rubel mot <strong>år</strong> 1885, hvaremot några andra artiklar visa en förökning.<br />
Detta gäller isynnerhet <strong>om</strong> sprit, hvaraf 6,157,900 vedro vattenfri<br />
alkohol utför<strong>de</strong>s, öfverstigan<strong>de</strong> med 63 % <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets utförsel. I<br />
hela Ryssland <strong>och</strong> Polen voro un<strong>de</strong>r bränningsperio<strong>de</strong>n 1885—<strong>1886</strong> 2,330<br />
brännerier i verksamhet <strong>och</strong> leverera<strong>de</strong> sammanräknadt 32,093,800 vedro vattenfri<br />
alkohol.<br />
Un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n 1881 —1885 var Rysslands <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning i<br />
runda tal fölian<strong>de</strong>:<br />
Import till<br />
Ryssland<br />
Export <strong>från</strong><br />
Ryssland<br />
Total<br />
1881 rubel 499,032,000 rubel 481,367,000 rubel 980.399,000<br />
1882 » 519,550,000 » 590,720,000 » 1,110^270,000<br />
1883 » 513,210,000 » 607,788,000 » 1,120,998,000<br />
1884.... » 486,330,000 » 550,505,000 » 1,036,835,000<br />
1885. » 379,795,000 » 497,946,000 877,741,000<br />
eller i me<strong>de</strong>ltal un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1881—1885 pr <strong>år</strong><br />
rubel 479,583,000 rubel 545,666,000 rubel 1,025,249,000<br />
Rysslands tullink<strong>om</strong>ster uppgingo till 92,116,000 kreditrubel <strong>och</strong> visar<br />
un<strong>de</strong>r förutnämnda elfva måna<strong>de</strong>rs period en förökning af 8.057.000 rubel mot<br />
samma period <strong>år</strong>et förut. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> nästföregåen<strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en, alltså <strong>från</strong> 1881<br />
till 1885, utgjor<strong>de</strong> tullink<strong>om</strong>sterna:<br />
1881 rubel 80,201,000<br />
1882 » 93,083,000<br />
1883 > 96,148,000<br />
1884.... » 93,541,000<br />
1885.. » 90,050,000<br />
eller i me<strong>de</strong>ltal per <strong>år</strong> 90,604,000 kreditrubel.<br />
Un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 januari till <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>cember <strong>1886</strong> belöpte sig<br />
Rysslands samtliga statsink<strong>om</strong>ster till 643,730,800 rubel <strong>och</strong> föröka<strong>de</strong>s mot<br />
samma period <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et med 7,946,900 rubel. Utgifterna uppgingo<br />
un<strong>de</strong>r samma tid till 656.780,200 rubel <strong>och</strong> hafva, jemförda med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets, stegrats med 34,477,200 rubel.<br />
De ryska jernvägarne, s<strong>om</strong> för närvaran<strong>de</strong> utgöra en våglängd af 24,461<br />
verst, visa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r ofta <strong>om</strong>förmälda elfva måna<strong>de</strong>rs period en ink<strong>om</strong>st af<br />
200,390,180 rubel, hvilket motsv ärar en me<strong>de</strong>link<strong>om</strong>st af 8,391 rubel per verst.
352<br />
Vexelkurserna på S:t Petersburgs börs voro <strong>de</strong>n 30 <strong>de</strong>cember följan<strong>de</strong>:<br />
London 22 15/32-5/8 -1/2 d.<br />
Amsterdam ._ 1137,-1/2 c -<br />
Berlin 19l78-7„-7, pf.<br />
Paris 238-238 1 /, c.<br />
<strong>och</strong> visar nedanståen<strong>de</strong> sammanställning kursförhållan<strong>de</strong>na vid samma tid <strong>de</strong><br />
föregåen<strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en, nemligen:<br />
1885 1884 1883 1882 1881<br />
London 23"/„-74 25V„-"/„-V« 23V,- 15 /,, 23 11/16-3/4 25 1 /16.-3/32<br />
Amsterdam 11978-7. 127Y8-7» 1187,-7, 1997,-120 12674<br />
Berlin 202 1/8-201 3/4, 216-215 1/2 199-199 3/8, 2007,-2017,213-2137,<br />
Paris 2497,-249 2667,-7. 2457,-2467, 2477,-248 2637,-264<br />
G. L. Sterky.<br />
Sydney (Nya Sydwales) <strong>de</strong>n 24 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 822 tons<br />
» » i barlast 6 » > 2,975 »<br />
Till 5> afgingo med last 10 > » 7,429 j><br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo » 5 norska >> 3,366 »<br />
» utrikes ort » » 29 > V 13,963 »<br />
> » » i barlast 17 > 9,892 »<br />
Till > afgingo med last 44 » » 33,923 »<br />
» » » i barlast 10 » » 7,063 »<br />
Året <strong>1886</strong> utmärker sig gen<strong>om</strong> mindre företagsamhet <strong>och</strong> mindre förkofran<br />
på <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t än flera af <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en. En inskränkt ullproduktion,<br />
en mindre god skörd <strong>och</strong> låga pris för alla produkter hafva inskränkt<br />
förtjensten för <strong>de</strong> arbetan<strong>de</strong> klasserna. Ännu finnas icke några officiella<br />
uppgifter <strong>om</strong> in- <strong>och</strong> utförsel, men <strong>de</strong> uppgifter s<strong>om</strong> föreligga, tyda på<br />
en minskning i införselns vär<strong>de</strong> af <strong>om</strong>kring 16 % Utförseln beräknas till<br />
£ 9,882,128 mot £ 11,300,220 <strong>år</strong> 1885.<br />
Från <strong>de</strong>n 1 juli 1885 till <strong>de</strong>n 30 juni <strong>1886</strong> utför<strong>de</strong>s 346,145 balar ull,<br />
eller 53,325 balar mera än <strong>år</strong>et förut. Utsigterna för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> äro<br />
ganska goda, tack vare att hela kolonien hugnats med en riklig ne<strong>de</strong>rbörd.<br />
Hela antalet ank<strong>om</strong>na fartyg i utrikes fart uppgick till 1,830 <strong>om</strong> tillsammans<br />
2,348,906 tons mot 1,856 fartyg <strong>om</strong> 2,259,543 tons <strong>år</strong> 1885. Antalet<br />
afgåen<strong>de</strong> fartyg var 1,773 <strong>om</strong> 2,245,492 tons, utvisan<strong>de</strong> en ökning af<br />
17 fartyg <strong>och</strong> 44,341 tons i jemförelse med <strong>år</strong> 1885. Gen<strong>om</strong> »The Shipping<br />
Office» utbetala<strong>de</strong>s i hyror £ 26,478 mot £ 40,630 <strong>år</strong> 1885. I me<strong>de</strong>ltal<br />
betala<strong>de</strong>s i hyra per månad: för matroser till Europa £ 4, mellan öarna <strong>och</strong><br />
i kustfart ,£ 5 å segelfartyg, £ 7 å ångfartyg; förste styrmän £ 14, andre<br />
styrmän £ 9 10 sh., tredje styrmän £ 8; maskinister £ 14 à 20; eldare £ 7 à 9.<br />
Begeringen begagna<strong>de</strong> sig af <strong>de</strong>n billiga penningemarkna<strong>de</strong>n i juni <strong>och</strong><br />
tog upp ett lån å £ 5,500,000. Hon lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rvid erhålla £ 95 8 sh.<br />
3 d. för £ 100, hvilket är <strong>de</strong>n högsta kurs Nya Sydwales obligationer hittills<br />
uppnått. Koloniens statsskuld uppg<strong>år</strong> nu till £ 41.100,000 eller <strong>om</strong>kring<br />
£ 41 per invånare.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t var på <strong>de</strong>t hela taget godt.
353<br />
Bangkok (Siam) <strong>de</strong>n 23 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska <strong>och</strong> l norskt fartyg.<br />
Kustfarten här emellan <strong>och</strong> Kina samt Singapore ligger i hän<strong>de</strong>rna på<br />
britiska ångfartygsbolag, <strong>och</strong> har <strong>de</strong>t förflutDa <strong>år</strong>et varit sär<strong>de</strong>les ogynsamt för<br />
<strong>de</strong>ssa bolag; frakterna voro så låga att <strong>de</strong> knappt täckte <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna. Innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> lofvar att blifva mycket bättre, tack vare en ymnig risskörd. Segelfartygen<br />
hafva nästan helt <strong>och</strong> hållet utträngts af <strong>de</strong> i regulier fart gåen<strong>de</strong><br />
ängfartygen. För transporten af teakträ användas dock uteslutan<strong>de</strong> segelfartyg:<br />
enär baren vid flo<strong>de</strong>ns mynning icke medgifver fartyg <strong>om</strong> nieia än 13 fot à<br />
13 fot 6 tum att passera, föredrager man små fartyg <strong>om</strong> 400 à 500 tons.<br />
helst kostna<strong>de</strong>rna för att transportera timret ut till fartyg s<strong>om</strong> ligga utauför<br />
bar en äro ganska dryga. Sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> var frakten till Europa 45 sh. per ton<br />
<strong>om</strong> 50 kubikfot teakträ, för närvaran<strong>de</strong> betalas 50 sh.<br />
Priset på teakträ har stått högt <strong>och</strong> tillgången har varit ringa, men nu<br />
äro förrå<strong>de</strong>n åter stora <strong>och</strong> prisen hafva sjunkit, beroen<strong>de</strong> jemväl på <strong>de</strong>n tryckta<br />
markna<strong>de</strong>n i Europa.<br />
Hela utförseln af ris <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppgick till 3,633,851 pikuls eller 216,300<br />
tons, mot 3,648,311 pikuls <strong>år</strong>et förut. Utförseln gick företrä<strong>de</strong>svis till Hongkong,<br />
<strong>de</strong>r prisen höllo sig höga hela <strong>år</strong>et. Man odlar två slag af ris i Siarn,<br />
s. k. trädg<strong>år</strong>dsris <strong>och</strong> åkerris; <strong>de</strong>t förstnämnda slaget är <strong>de</strong>t bästa. Det är<br />
endast undantagsvis s<strong>om</strong> ris häri<strong>från</strong> utföres till Europa, enär prisen i allmänhet<br />
stå mycket högre i Singapore <strong>och</strong> Kina. När utförsel sker till Europa,<br />
är <strong>de</strong>t företrä<strong>de</strong>svis åkerris, hvilket dä är afsedt till stärkelse eller för <strong>de</strong>stillering.<br />
Man skördar riset blott en gång <strong>om</strong> <strong>år</strong>et i Siarn; för trädg<strong>år</strong>dsriset<br />
sker <strong>de</strong>tta i november eller <strong>de</strong>cember, för åkerrisct i mars. Priset för trädg<strong>år</strong>dsriset<br />
höll sig mellan 2,25 doll, <strong>och</strong> 1,90 doll, per pikul <strong>om</strong> 13373 engelska<br />
skålpund, för åkerris mellan 2 doll, <strong>och</strong> 1,8 5 doll.<br />
Han<strong>de</strong>ln har lidit mycket af <strong>de</strong> ogynsamma kursförhållan<strong>de</strong>ua, men sedan<br />
silfret börja<strong>de</strong> stiga har en liten förbättring gjort sig gällan<strong>de</strong>. Jag har sändt<br />
åtskilliga siamesiska foremål, verktyg, redskap ni. m„ till herr Axel Johnson<br />
i Stockholm, hvilken gjort stora bemödan<strong>de</strong>n att införa svenska <strong>och</strong> norska<br />
varor här i lan<strong>de</strong>t. De föremål han i sådant afseen<strong>de</strong> sändt hit äro i allmänhet<br />
af allt för god beskaffenhet för härvaran<strong>de</strong> marknad <strong>och</strong> kunna ej täila med<br />
<strong>de</strong> billiga tyska varorna.<br />
Jag hoppas emellertid att <strong>de</strong> skandinaviske tillvcrkarne skola taga känned<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> af mig sända profven <strong>och</strong> att på sådant sätt en liflig <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse<br />
skall k<strong>om</strong>ma att uppstå.<br />
Stora qvantiteter tändstickor införas <strong>från</strong> Japan af kinesiske köpmän;<br />
stickorna äro mycket liknan<strong>de</strong> <strong>de</strong> svenska, äro inlagda i samma slags blåa askar<br />
med gula etiketter <strong>och</strong> tagas <strong>de</strong>rför lätt af infödingarne för att vara äkta.<br />
Till qvaliteten äro <strong>de</strong> sämre, men <strong>de</strong> säljas billigare än <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> finna<br />
<strong>de</strong>rför god afsättning.<br />
De ifrågasatta jernvägsanläggningarna hafva icke vidare fortskridit.<br />
O. Weber.<br />
Ber. i./,) //.iro'V; o. <strong>sjöfart</strong>. 25
Lissabon <strong>de</strong>n 31 mars 1887.<br />
354<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 15 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,040 tons<br />
» utrikes orter » » 78 » » 35,003 »<br />
» » » i barlast 68 » » 25,940 »<br />
Till Sverige afgingo med last 68 » » 24,121 »<br />
» utrikes orter » » 80 » » 39,273 »<br />
» » » i barlast 22 » » 7,756 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 43 norska » 13,291 »<br />
» » B » 1 » » 387 »<br />
» utrikes orter » » 176 » » 58,790 »<br />
» » » i barlast 107 » » 35,680 »<br />
Till Norge afgingo med last 97 » » 33,510 »<br />
» » i barlast 7 » » 3,001 »<br />
» utrikes orter med last 95 » » 30,878 »<br />
» » » i barlast 127 » 40,890 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 312 <strong>om</strong> 110,124<br />
tons, hvaraf 93 svenska <strong>om</strong> 38,043 tons <strong>och</strong> 219 norska <strong>om</strong> 72,081 tons,<br />
eller 11 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,184 tons <strong>och</strong> 28 norska <strong>om</strong> 3,417 tons mera<br />
än un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Hela antalet med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 340 <strong>om</strong> 127,779 tons,<br />
<strong>de</strong>raf 148 svenska <strong>om</strong> 63,393 tons <strong>och</strong> 192 norska <strong>om</strong> 64,386 tons, eller<br />
31 svenska <strong>om</strong> 16,061 <strong>och</strong> 16 norska <strong>om</strong> 9,477 tons mera än un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Af <strong>de</strong> ofvan anförda 161 svenska fartygen voro 84 ångbåtar, drägtiga<br />
44,039 tons, <strong>och</strong> af <strong>de</strong> 327 norska 146 ångbåtar, drägtiga 55,078 tons.<br />
De särskildt i Lissabon <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer realiseran<strong>de</strong> fartygen un<strong>de</strong>r<br />
svensk flagg voro till antalet 93 <strong>om</strong> 44,542 tons, eller 9 fartyg <strong>om</strong> 6,506<br />
tons mera än un<strong>de</strong>r 1885, förut<strong>om</strong> 8 <strong>om</strong> 2,454 tons s<strong>om</strong> dit ank<strong>om</strong>mo för<br />
or<strong>de</strong>r m. m.<br />
Fraktförtjensterna för <strong>de</strong> svenska, <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer realiseran<strong>de</strong> fartygen<br />
uppgingo till £ 55,406 eller £ 5,568 mera än un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Antalet af särskildt i Lissabon <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer realiseran<strong>de</strong> fartyg un<strong>de</strong>r<br />
norsk flagg uppgick till 126 <strong>om</strong> 43,772 tons, eller 4 fartyg <strong>om</strong> 1,613 tons<br />
mindre än un<strong>de</strong>r 1885, förut<strong>om</strong> 49 fartyg <strong>om</strong> 21,694 tons s<strong>om</strong> dit ank<strong>om</strong>mo<br />
för or<strong>de</strong>r m. m.<br />
Fraktförtjensterna för <strong>de</strong> norska, <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer realiseran<strong>de</strong> fartygen<br />
belöpte sig till £ 85,375.<br />
För att rätt förstå ofvanståen<strong>de</strong> sifferuppgifter bör <strong>de</strong>t märkas, att af <strong>de</strong><br />
fartyg hvilka i barlast afgingo <strong>från</strong> distriktet segla<strong>de</strong> ett större antal <strong>från</strong><br />
Lissabon till S:t Ybes med barlast af salt endast för att på <strong>de</strong>n senare orten<br />
k<strong>om</strong>plettera lasten, så att <strong>de</strong>ssa fartyg, s<strong>om</strong> i verkligheten hemfört saltlaster<br />
<strong>från</strong> Portugal, förek<strong>om</strong>ma sås<strong>om</strong> tvenne gånger afsegla<strong>de</strong> <strong>från</strong> distriktet.<br />
Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med Frankrike fortfar att bereda <strong>de</strong> hufvudsakliga frakterna<br />
åt svenska fartyg, <strong>och</strong> af <strong>de</strong> 70 sådana hvilka segla<strong>de</strong> <strong>från</strong> Lissabon med last<br />
till främman<strong>de</strong> hamnar afgingo ej mindre än 56 till franska — synnerligast<br />
Bor<strong>de</strong>aux — med vin.
355<br />
Å andra sidan måste man beklaga att svenska varor s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong><br />
inför<strong>de</strong>s direkt <strong>från</strong> Sverige till Lissabon ditk<strong>om</strong>mo för <strong>de</strong>t mesta i engelska<br />
fartyg. Länge har <strong>de</strong>t varit fallet att mycket svenskt jern införts till Lissabon<br />
öfver Hamburg eller London, men <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong> <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>raf att <strong>de</strong>t leverera<strong>de</strong>s i<br />
små qvantiteter <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls af <strong>de</strong> många tillfällen till <strong>om</strong>lastning för Portugal<br />
s<strong>om</strong> finnas synnerligast i Hamburg. Men un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> hitk<strong>om</strong>mo hela skeppslaster<br />
svenskt trä i engelska fartyg <strong>och</strong> i sådan mängd, att nästan halfva importen<br />
<strong>från</strong> Sverige till Portugal ink<strong>om</strong> på <strong>de</strong>tta sätt. Åtskilliga saltlaster<br />
skeppa<strong>de</strong>s <strong>1886</strong> <strong>från</strong> S:t Ybes i främman<strong>de</strong> nationers fartyg till svenska <strong>och</strong><br />
norska hamnar. Det är minst sagdt en an<strong>om</strong>ali att svenska fartyg, s<strong>om</strong> med<br />
framgång användas till befraktning af främman<strong>de</strong> produkter emellan främman<strong>de</strong><br />
hamnar, ligga un<strong>de</strong>r i fråga <strong>om</strong> utförsel af svenska varor <strong>från</strong> svenska hamnar.<br />
För hvarje <strong>år</strong> blifver <strong>de</strong>t allt sv<strong>år</strong>are att erhålla säkra uppgifter <strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
verkliga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna mellan Sverige <strong>och</strong> Portugal, emedan varor nu<br />
mer än någonsin Bändas <strong>och</strong> mottagas i främman<strong>de</strong> fartyg för att sedan <strong>om</strong>lastas<br />
i främman<strong>de</strong> hamnar. Då nu så är fallet, är <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt att sp<strong>år</strong>a<br />
<strong>de</strong>ssa varors ursprungliga afgångsort eller <strong>de</strong>ras <strong>de</strong>stination. Dock synes <strong>de</strong>t<br />
temligeD klart att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfördraget mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Portugal ej<br />
gifvit något märkbart resultat beträffan<strong>de</strong> ökad <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>de</strong>m emellan.<br />
Trä <strong>och</strong> jern fortfara att vara <strong>de</strong> enda artiklar af någon bety<strong>de</strong>nhet s<strong>om</strong><br />
hit införas <strong>från</strong> Sverige. Dock hafva äfven tjära, svafvelstickor, hästskosöm<br />
<strong>och</strong> trämassa blifvit hit införda, men endast i små qvantiteter.<br />
Svenska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus vända sig ofta till generalkonsulatet med anhållan att<br />
blifva stälda i förbin<strong>de</strong>lse med säljare <strong>och</strong> köpmän här i Lissabon, men ehuru<br />
<strong>de</strong>ssa framställningar ständigt äro föremål för generalkonsulatets synnerliga <strong>om</strong>sorg,<br />
synes <strong>de</strong>t dock vid efterfrågan sällan hafva ledt till affärers afslutan<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n lifliga täflan <strong>om</strong> afyttring af varor — vare sig i rått eller förädladt<br />
skick -— s<strong>om</strong> utmärker v<strong>år</strong> tid, äro <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong> <strong>de</strong> enda s<strong>om</strong> kunna uppgöra<br />
kontrakt, med<strong>de</strong>la prisuppgifter <strong>och</strong> förevisa profver, <strong>och</strong> <strong>de</strong> enda till<br />
hvilka man lyssnar vid inledan<strong>de</strong>t af nya <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser. Endast obetydligt<br />
kan uträttas gen<strong>om</strong> brefvexling. Ja, <strong>de</strong>t till <strong>och</strong> med inträffar rätt ofta<br />
att bå<strong>de</strong> köpare <strong>och</strong> säljare härstä<strong>de</strong>s uttrycka önskan att ej få sina adresser<br />
uppgifna, då <strong>de</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> undvika en brefvexling s<strong>om</strong> nästan aldrig gifver<br />
något tillfredsställan<strong>de</strong> resultat. Till exempel finare stälarbeten, sås<strong>om</strong> alla slag<br />
af knifvar, saxar m. m. af svensk tillverkning, äro i Portugal okända, <strong>och</strong> <strong>om</strong><br />
ii ena sidan <strong>de</strong>t visserligen ej betalar sig för v<strong>år</strong>a fabrikanter af dylika varor<br />
att enk<strong>om</strong> till Portugal sända <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong> med profver, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t å <strong>de</strong>n<br />
andra väl löna mödan att, <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa resan<strong>de</strong> skickas till Spanien eller äfven<br />
till södra Frankrike, utsträcka <strong>de</strong>ras färd till Portugal, hvilket sjelf ej förfärdigar<br />
dylika finare artiklar.<br />
Trä. Den direkta införseln till Portugal af svenskt timmer un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong><br />
utgjor<strong>de</strong>s af 29,461 tolfter plankor, 1.203 stycken bjelkar <strong>och</strong> 723 d:o spiror<br />
emot 23,445 tolfter plankor, 3,508 stycken bjelkar <strong>och</strong> 65 d:o spiror un<strong>de</strong>r<br />
1885. Af ofvannämnda 29,461 tolfter plankor anlän<strong>de</strong> ej mindre än 14,200<br />
till Lissabon i britiska ångfartyg. Den stora minskningen i antalet un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong><br />
<strong>från</strong> Sverige till Portugal införda bjelkar bör tillskrifvas <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten<br />
att härvaran<strong>de</strong> timmerhandlare högeligen beklaga sig öfver <strong>de</strong>n dåliga<br />
beskaffenheten af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige införda bjelkarne, af hvilka många ank<strong>om</strong>mo<br />
1 nögst ruttet skick. En följd häraf är att bjelkar af »pitchpine» <strong>från</strong> Canada<br />
betinga relativt högre pris <strong>och</strong> numera starkt efterfrågas till byggnadsvirke<br />
samt uttränga <strong>de</strong> svenska. Detta gäller dock ej <strong>om</strong> plankor, emedan utaf <strong>de</strong>m<br />
äro andra <strong>och</strong> tredje klassens varor vanligen väl lämpa<strong>de</strong> för <strong>de</strong>nna marknad,
356<br />
så att qvaliteten är endast en prisfråga, men <strong>om</strong> bjelkar synes <strong>de</strong>t att mänga<br />
s<strong>om</strong> levererats siison) friska vid ank<strong>om</strong>sten befunnits mer eller mindre ruttna.<br />
Totalbeloppet af plankor hvilka un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> inför<strong>de</strong>s ensamt till Lissabon<br />
uppskattas till <strong>om</strong>kring 40,000 tolfter, utaf hvilka öfver tre femte<strong>de</strong>lar voro<br />
svenska. Med undantag af golfbrä<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer endast helt obetydligt med timmer<br />
frän Sverige till norra Portugal, emedan man i Oporto föredrager att införa<br />
sådant <strong>från</strong> Canada <strong>och</strong> Florida Bay.<br />
Hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r (<strong>om</strong>kring 3,200 tolfter) ink<strong>om</strong>mo ytterligare <strong>från</strong> Sverige<br />
till Lissabon un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>, men till följd af <strong>de</strong>n högre tullen ä hyfla<strong>de</strong> än ä<br />
ohyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r ar efterfrågan ä <strong>de</strong> förra vanligen ringa <strong>och</strong> af samma skäl<br />
ännu mindre å dörrar <strong>och</strong> fönsterkarmar samt bågar.<br />
Prisen un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> hafva varit ungefär <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r förutgåen<strong>de</strong><br />
är eller för plankor af bästa qvalitet 9.500 till 10,300 reis för en tolft af<br />
14 fot X 9 tum X 3 tum, <strong>och</strong> 9,200 till 9.400 reis för varor af andra eller<br />
tredje klassen, beräkna<strong>de</strong> till samma dimensioner; för bjelkar 10,500 reis pr<br />
kubikmeter, allt tullen inberäknad, hvilken jemte alla additionella tullafgifter<br />
tillsammans kan anses utgöra <strong>om</strong>kring 30 procent å plankornas <strong>och</strong> 25 å bjelkarnes<br />
vär<strong>de</strong>.<br />
Trämassa för papperstillverkning börjar i Portugal utgöra en allt mer <strong>och</strong><br />
mer efterfrågad artikel. Un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> anlän<strong>de</strong> häraf intet i svenska eller norska<br />
fartyg direkte <strong>från</strong> Sverige till någon hamn i Portugal hvarest svensk <strong>och</strong><br />
norsk vicekonsul är anstäld, men öfver Hamburg <strong>och</strong> <strong>från</strong> andra hamnar hafva<br />
främman<strong>de</strong> fartyg hitfört nägra laster <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> mera <strong>från</strong> Norge. Några<br />
få obetydliga försän<strong>de</strong>lser äro kända för att hafva blifvit sända <strong>från</strong> Laurvig<br />
till Aveiro. en liten hamn sö<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Oporto, s<strong>om</strong> har ett grundt inlopp, hvarför<br />
frakterna dit äro temligen höga, då fartyg ofta länge fä vänta på lägliga tillfällen<br />
att <strong>de</strong>r inlöpa <strong>och</strong> stund<strong>om</strong> stranda på försöken.<br />
För närvaran<strong>de</strong> bygges en liten jernbana s<strong>om</strong> skall sammanbinda tullkammaren<br />
i Oporto med jernvägsstationen i Oporto <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s äfven med Aveiro.<br />
<strong>och</strong> man hoppas att trämassa <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> lättare <strong>och</strong> billigare skall kunna införa»<br />
till distriktet af samma namn <strong>och</strong> <strong>de</strong>r röna större efterfrågan.<br />
Qvantiteten af un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 11 måna<strong>de</strong>rna af <strong>1886</strong> till Portugal införd<br />
trämassa utgjor<strong>de</strong> 230,675 kilos, hvaraf nästan allt kan anses hafva ink<strong>om</strong>mit<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, ehuru man ej vet huru mycket frän Iivart<strong>de</strong>ra lan<strong>de</strong>t.<br />
Trämassa är en af <strong>de</strong> ytterst få artiklar s<strong>om</strong> få till Portugal tullfritt<br />
införas.<br />
Tändstickor. Svenska tändstickor införas numera till Portugal endast i<br />
små qvantiteter <strong>och</strong> blott öfver Hamburg, så att <strong>de</strong>n verkliga införseln ej med<br />
tillförlitlighet kan utrönas. Tyska tändstickor, billigare än <strong>de</strong> svenska, men<br />
<strong>de</strong>ssa vida un<strong>de</strong>rlägsna, efterfrågas mycket. Senast offentliggjorda tullstatistik.<br />
s<strong>om</strong> dock ej g<strong>år</strong> längre än till är 1882, uppgifver <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> <strong>från</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> Norge införda qvantiteten till 3,664 kilos, värda 2.900 kronor.<br />
Tillverkningen i Portugal af tändstickor har <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> betydligt Ökats un<strong>de</strong>r<br />
senare ti<strong>de</strong>r.<br />
Tjära. Un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> hela direkta införseln till Portugal af svensk<br />
tjära 2,094 tunnor, hvilket är en betydlig tillökning af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1885. di<br />
endast högst litet inför<strong>de</strong>s.<br />
Jern <strong>och</strong> stal. Totala direkta införseln af <strong>de</strong>ssa varor <strong>från</strong> Sverige till<br />
Portugal un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> endast 3,097,000 kilos emot 5,504,000 un<strong>de</strong>r<br />
1885; men då <strong>de</strong>ssa produkter till stor <strong>de</strong>l införas i främman<strong>de</strong> fartyg efter<br />
<strong>om</strong>lastning i Hamburg <strong>och</strong> andra hamnar, kan man anse att <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Sverige<br />
till Portugal un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> införda qvantiteten i sjolfva verket ej minskats. Dock
357<br />
synes att förbrukningen i Portugal af svenskt jern <strong>och</strong> stal fortfar att aftaga,<br />
ehuru man skulle vänta sig ett motsatt resultat, dä geuora <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfördraget<br />
mellan di; Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Portugal tullen å <strong>de</strong>.-sa produkter blifvit något<br />
nedsatt. Detta beror dock ej på qvantiteten utan på <strong>de</strong> mycket lägre priser<br />
till hvilka samma artiklar, ehuru af sämre beskaffenhet, kunna erhållas <strong>från</strong><br />
Kngland <strong>och</strong> Tyskland.<br />
Att förbrukningen af svenskt jern <strong>och</strong> stål i norra Portugal aftagit kan<br />
till någon <strong>de</strong>l tillskrifvas äfven <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten att <strong>de</strong>ssa produkter ej<br />
längre finna sin väg till <strong>de</strong> angränsan<strong>de</strong> trakterna af Spanien, sås<strong>om</strong> Galicien<br />
ncli <strong>de</strong> Baskiska provinserna, hvarest stora jern- <strong>och</strong> smältugnar blifvit anlagda,<br />
Iran hvilka jern af utmärkt beskaffenhet anses snart k<strong>om</strong>ma att till Portugal<br />
införas till billigare pris än <strong>de</strong>t svenska. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 11 måna<strong>de</strong>rna af<br />
<strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> totalinförseln till Portugal af jern frän alla län<strong>de</strong>r 46,122,000<br />
kilos emot 41,386,000 kilos un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> period 1885.<br />
Han<strong>de</strong>ln. Un<strong>de</strong>r 18S6 var <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n på <strong>de</strong>t hela taget liflig; un<strong>de</strong>r do<br />
första 11 måna<strong>de</strong>rna utgjor<strong>de</strong> totalbeloppet af införseln kronor 156,292,000<br />
emot kronor 136,936,000 un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> period af 1885. eller en tillväxt<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> af kronor 19.356,000, hufvudsakligen i trä, silke, spanmål, kol,<br />
ovafvel, papper o. s. v. Totalvär<strong>de</strong>t af utförseln un<strong>de</strong>r samma elfva måna<strong>de</strong>r<br />
af <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> kronor 113,832,000 emot kronor 110,584.000 un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong><br />
period af 1885, eller en tillväxt af kronor 3,284,000.<br />
Skör<strong>de</strong>n. H veteskör<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1836 var un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan bå<strong>de</strong> till<br />
qvantitet <strong>och</strong> qvalitet. Prisen voro <strong>om</strong>kring 4 à 5 % högre än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
är. — Bristen uti qvantitativt hänseen<strong>de</strong> mer än fyl<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> införsel<br />
<strong>från</strong> Amerika i afvaktan å tullens förhöjning, s<strong>om</strong> dock ännu ej egt rum.<br />
I Portugal, likas<strong>om</strong> i många andra europeiska län<strong>de</strong>r, intager jordbruket<br />
en ganska tryckt ställning, förorsakad af högligen minskadt vär<strong>de</strong> at produkter<br />
i allmänhet <strong>och</strong> spanmål isynnerhet. Der vin kan odlas ersätter <strong>de</strong>t hvetet i<br />
inånga distrikt, hvarjemte andra åtgär<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ls vidtogos. <strong>de</strong>ls föreslås för att<br />
hindra trycket å jordbruket. Främst bland <strong>de</strong>m är ett af kongl. portugisiska<br />
åkerbrukssällskapet till regeringens bepröfvan<strong>de</strong> framstäldt förslag att betydligt<br />
höja tullen å hvetet. Den utgör för <strong>de</strong>t närvaran<strong>de</strong> 4 1/2, öre för kilo. hvilket<br />
är högre än i något annat land. <strong>och</strong> dock är <strong>de</strong>t starkt ifrågasatt att höja <strong>de</strong>n<br />
till <strong>om</strong>kring 8 öre. Först då anses <strong>de</strong>n inhemska produktionen tillräckligt<br />
skyddad för att med framgång kunna täfla med främman<strong>de</strong> jordbruksalster.<br />
Det har visat sig att nedsättning i hveteprisen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tjugu <strong>år</strong>en<br />
i me<strong>de</strong>ltal utgjort 6 öre pr kilo <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r tre<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n 18S2—85 ungefär<br />
5 1/2 öre. så att <strong>de</strong>n föreslagna tillökningen å tullen ej skulle k<strong>om</strong>ma att stegra<br />
prisen till <strong>de</strong>ras normala höjd un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>en.<br />
Qvantiteten af hvete itifördt <strong>från</strong> Amerika till Portugal un<strong>de</strong>r 1885 utgjor<strong>de</strong><br />
3,917,000 »bushels» till ett vär<strong>de</strong> af kronor 13.680,000 emot 2,493,000<br />
»hushels» till ett vär<strong>de</strong> af kronor 10,780.000 un<strong>de</strong>r 1882.<br />
Priset å en »Alqueire» af <strong>de</strong>tta hvete, sedan tu!!- <strong>och</strong> lossningskostna<strong>de</strong>r<br />
blifvit erlagda, har sjunkit <strong>från</strong> <strong>om</strong>kring kronor 2.30 öre un<strong>de</strong>r 1882 till kronor<br />
2—2.17 öre un<strong>de</strong>r 18S5.<br />
Frågan är ännu un<strong>de</strong>r regeringens bepröfvan<strong>de</strong> <strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong>n föreslagna<br />
stora förhöjningen å tullen troligen ej blifver antagen, väntar man dock någon<br />
tillökning å nu gällan<strong>de</strong> redan gaDska höga tullsats.<br />
Hvetefrakterna <strong>från</strong> Amerika fortfara att vara mycket låga eller <strong>om</strong>kring<br />
10 till 11 cents för >bushel><br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvenne senast förflutna <strong>år</strong>en hafva skandinaviska fartyg knappast
358<br />
<strong>de</strong>ltagit, i <strong>de</strong>ana tra<strong>de</strong>, hvilken drifves nästan uteslutan<strong>de</strong> med britiska ångare<br />
<strong>och</strong> italienska seglare.<br />
Vin. Un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> var vinskör<strong>de</strong>n på <strong>de</strong>t hela mindre gifvan<strong>de</strong> än un<strong>de</strong>r<br />
1885, s<strong>om</strong> var ett i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> sär<strong>de</strong>les godt <strong>år</strong>. Uti Douro distrikt var<br />
vinskör<strong>de</strong>n till qvantiteten un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan, men till qvaliteten utmärkt <strong>och</strong><br />
kanske bättre än någon annan sedan 1834. Olyckligtvis är Dourodistriktet,<br />
s<strong>om</strong> frambringar <strong>de</strong> finaste slag af portvin, numera nästan all<strong>de</strong>les förhärjadt<br />
af phylloxeran. Förrå<strong>de</strong>t af riktigt godt gammalt portvin minskas såle<strong>de</strong>s<br />
hastigt <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer naturligtvis att in<strong>om</strong> få <strong>år</strong> ytterligare reduceras högst<br />
betydligt.<br />
I afvaktan å snart inträffan<strong>de</strong> brist köpte ett enda vinexporteran<strong>de</strong> hus i<br />
slutet af <strong>1886</strong> <strong>om</strong>kring 4,000 pipor till, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t säges, höga pris, så att priseu<br />
på goda viner synas k<strong>om</strong>ma att stiga betydligt. Vinexporten <strong>från</strong> Dourodistriktet<br />
direkte till Sverige minska<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>, hvilket kan tillskrifvas <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong><br />
exporten öfver England, <strong>och</strong> hela skilna<strong>de</strong>n mellan exporten till Sverige un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1886</strong> <strong>och</strong> 1885 är i allt fall knappast nämnvärd.<br />
Oaktadt <strong>de</strong>n frukta<strong>de</strong> phylloxerans annalkan<strong>de</strong> ökas arealen af vinplanteringar<br />
<strong>år</strong>ligen uti mellersta <strong>och</strong> södra distrikten, hvilket, sås<strong>om</strong> redan nämndt,<br />
till någon <strong>de</strong>l k<strong>om</strong>mer af <strong>de</strong>n föga lönan<strong>de</strong> sä<strong>de</strong>sodlingen, men ändå mer af<br />
<strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> efterfrågan uti Frankrike — isynnerhet i Bor<strong>de</strong>aux — å billiga<br />
portugisiska viner att förvandlas till »Claret».<br />
Resultatet af <strong>de</strong>n ymniga vinskör<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong> låga prisen un<strong>de</strong>r 1885 blef<br />
en högst betydlig tillökning i vinexporten, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första tio måna<strong>de</strong>rna<br />
af <strong>1886</strong> med 8,100,000 kronor öfversteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> period af<br />
1885. Denna ovanliga utveckling har likväl sedan <strong>de</strong>n senaste vinskör<strong>de</strong>n lidit<br />
ett betydligt afbräck, dock ej till följd af minskad tillgång utan <strong>de</strong>rför att <strong>de</strong><br />
höga pris man här begärt förmått franske uppköpare att fylla sina behof <strong>från</strong><br />
Spanien <strong>och</strong> Italien samt äfven <strong>från</strong> Algeriet.<br />
Lätta hvita portugisiska viner, s<strong>om</strong> hittills ej utgjort föremål för främman<strong>de</strong><br />
köpares spekulationer, hafva nyligen uti ökad grad afgått till Champagne,<br />
<strong>de</strong>r <strong>de</strong> blifvit blanda<strong>de</strong> med <strong>de</strong> inhemska, hvilket säges hafva frambragt sär<strong>de</strong>les<br />
goda resultat. På <strong>de</strong>t hela kan man tryggt påstå att un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> afsättningen<br />
på Sverige af lättare <strong>och</strong> billiga portugisiska viner ökats, <strong>om</strong> ock ej<br />
till <strong>de</strong>n grad man kunnat vänta. — Vinhandlare uti Sverige förse sig oftast<br />
<strong>från</strong> Bor<strong>de</strong>aux med portugisiska viner, s<strong>om</strong> efter un<strong>de</strong>rgången behandling säljas<br />
un<strong>de</strong>r audra namn <strong>och</strong> till höga pris, medan utmärkta portugisiska viner af<br />
samma natur s<strong>om</strong> Bor<strong>de</strong>auxvin <strong>och</strong> fullt lika lämpliga att förvaras på butelj<br />
lemnas utan afseen<strong>de</strong> oaktadt <strong>de</strong> äro vida billigare.<br />
Till följd af <strong>de</strong>t med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>tta ämne s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong> uti generalkonsulatets<br />
berättelse för sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> hafva svenske köpare vid upprepa<strong>de</strong> tillfallen<br />
vändt sig till generalkonsulatet med begäran att blifva satta i beröring med<br />
vinexportörer härstä<strong>de</strong>s, hvilket äfven skett, men, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes, utan att hafva<br />
ledt till ökad <strong>han<strong>de</strong>l</strong>; men med hopp <strong>om</strong> bättre resultat <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> anser generalkonsulatet<br />
sig dock böra erinra <strong>om</strong> att goda, lätta <strong>och</strong> oförfalska<strong>de</strong> portugisiska<br />
röda viner, fullt tjenliga att förvaras på buteljer s<strong>om</strong> blifvit sköljda med<br />
bränvin, kunna efter nuvaran<strong>de</strong> pris levereras (med fat) fritt <strong>om</strong> bord här i<br />
Lissabon för <strong>om</strong>kring 216 kronor för en pipa <strong>om</strong> 500 liter.<br />
De officiella portugisiska statistiska uppgifterna äro k<strong>om</strong>pletta tyvärr endast<br />
till 1884, men af <strong>de</strong>m framg<strong>år</strong> att hela vinproduktionen un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong><br />
327,479,000 liter, att <strong>de</strong> af phylloxeran un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> förorsaka<strong>de</strong><br />
förlusterna beräkna<strong>de</strong>s till 10,068,740 kronor <strong>och</strong> att utförseln till Sverige <strong>och</strong>
359<br />
Norge af portvin uppgick till ett vär<strong>de</strong> af 285,040 kronor <strong>och</strong> för andra portugisiska<br />
viner till endast 2,404 kronor.<br />
Tvifvels utan har <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> se<strong>de</strong>rmera materielt förändrats, men<br />
<strong>de</strong>t bestyrker i allt fall ofvan uttryckta åsigt att endast starkare <strong>och</strong> kända<br />
portugisiska viner finna väg till Sverige <strong>och</strong> Norge, medan <strong>de</strong> lättare <strong>och</strong> billigare<br />
nästan all<strong>de</strong>les försummas.<br />
Salt. Skör<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nna artikel un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> var un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan <strong>och</strong><br />
afgjordt mindre än un<strong>de</strong>r 1885, men <strong>de</strong>n behållning s<strong>om</strong> fans qvar <strong>från</strong> 1885<br />
var högst betydlig, så att hela förrå<strong>de</strong>t vid slutet af <strong>1886</strong> var större än<br />
un<strong>de</strong>r näst förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. De officielt notera<strong>de</strong> prisen un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> voro<br />
<strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1885 eller i S:t Ybes 1,500 reis, motsvaran<strong>de</strong> kronor 6<br />
för moj af 792 liter fritt långskepps <strong>och</strong> 1,400 reis eller kronor 5.60 uti<br />
Lissabon un<strong>de</strong>r enahanda <strong>om</strong>ständigheter.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> var efterfrågan å salt på <strong>de</strong>t hela taget starkare uti S:t<br />
Ybes, hvarest utförseln utgjor<strong>de</strong> 19,700 moj mera än un<strong>de</strong>r 1885, <strong>och</strong> af<br />
<strong>de</strong>m utför<strong>de</strong>s 17,309 i svenska <strong>och</strong> norska fartyg.<br />
Hela saltexporten <strong>från</strong> S:t Ybes för <strong>1886</strong> uppgick till 110,233 moj, hvaraf<br />
76,864 utför<strong>de</strong>s i svenska <strong>och</strong> norska fartyg. Af <strong>de</strong>t senare antalet afgingo<br />
19,190 direkt till Sverige, 53,729 till Norge <strong>och</strong> 3,945 uti norska fartyg till<br />
främman<strong>de</strong> hamnar.<br />
Kork. Den direkta utförseln häraf till Sverige synes ej hafva tilltagit<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>. Den utgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 13,000 balar, hvaraf 7,000 <strong>från</strong> Lissabon.<br />
Mycket kork skeppas till Sverige öfver England <strong>och</strong> Hamburg oeh kan <strong>de</strong>rfor<br />
icke upptagas un<strong>de</strong>r ofvannämnda siffror.<br />
Enligt senaste statistiska tabeller, hvilka dock ej gå längre an till 1882,<br />
utgjor<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>t af till Sverige un<strong>de</strong>r samma är utförd kork 312,000 kronor.<br />
Hela qvantiteten af kork <strong>från</strong> Portugal un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 11 måna<strong>de</strong>rna af <strong>1886</strong><br />
uppgick till 23,317,000 emot 23,959,000 un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> period af 1885.<br />
Inlagd fisk uti blecklådor på olika sätt utgör för <strong>de</strong>t närvaran<strong>de</strong> en mycket<br />
bl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> industri i Portugal, enär sardinfisket, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong><br />
slagit fel vid Nantes <strong>och</strong> andra franska hamnar, blifvit till <strong>de</strong>n grad lönan<strong>de</strong><br />
på kusten af Portugal, att många franske exportörer af <strong>de</strong>nna vara öfverflytta<br />
sin verksamhet till Portugal, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>, synnerligast i S:t Ybes <strong>och</strong> på kusten af<br />
Algarve, anlagt stora fabriker för konservering af fisk, egentligen sardiner.<br />
Utförseln <strong>från</strong> nämnda orter till Italien <strong>och</strong> Spanien är äfven så betydlig,<br />
att portugisiska regeringen — för att rätta sig efter italienarnes smak, s<strong>om</strong><br />
gillar endast <strong>de</strong>n fisk s<strong>om</strong> är inlagd i <strong>de</strong>n finaste olja — medgifver tullfri införsel<br />
af olja <strong>från</strong> Italien, att med vissa inskränkningar användas för <strong>de</strong>tta<br />
ändamål.<br />
Ärliga utförseln af sardiner i olja ensamt <strong>från</strong> Algarvien utgör i me<strong>de</strong>ltal<br />
3,500,000 blecklådor <strong>och</strong> 3,000 tunnor till ett vär<strong>de</strong> af 24 kronor för en l<strong>år</strong><br />
af 100 blecklådor <strong>och</strong> 8 kronor för en tunna.<br />
<strong>1886</strong> sän<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Lagos tre små skeppslaster sardiner i blecklådor till<br />
London uti norska fartyg <strong>och</strong> <strong>från</strong> Villa Real tvenne laster till Italien likale<strong>de</strong>s<br />
uti norska fartyg.<br />
<strong>1886</strong> utför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> S:t Ybes direkt till London ej mindre än 36,337<br />
l<strong>år</strong>ar, hvar<strong>de</strong>ra å 100 blecklådor, <strong>och</strong> exporten till Frankrike var ännu större.<br />
—• Enligt tullstatistiken öfversteg vär<strong>de</strong>t af exporten af sardiner <strong>och</strong> annan<br />
inlagd fisk un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 11 första måna<strong>de</strong>rna af <strong>1886</strong> med 980,000 kronor vär<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> tidrymd af 1885.<br />
Till l<strong>år</strong>ar <strong>och</strong> lådor för inpackning af sardiner i blocklådor nyttjas meren<strong>de</strong>ls<br />
portugisiskt virke uti stor myckenhet, men då redan en last dylikt virke
360<br />
hitkoinniit <strong>från</strong> Frankrike, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t vara skäl att <strong>från</strong> Sverige införa sådana<br />
lådämnen, hvilka böra kunua täfla med andra äfven i fråga <strong>om</strong> priset.<br />
Frukt. Apelsiner, citroner, fikon samt lökar m. m. utföras <strong>från</strong> Portugal<br />
i stora qvantiteter hufvudsakligen till England, men med undantag af lökarne<br />
synas <strong>de</strong> ej finna afsättning i Sverige.<br />
Senast offentliggjorda tullstatistik, s<strong>om</strong> dock ej g<strong>år</strong> längre än till 1882, uppgifver<br />
totalvär<strong>de</strong>t af fruktexporten till Sverige <strong>och</strong> Norge un<strong>de</strong>r nämnda är<br />
endast till 14,680 kronor, men un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> tor<strong>de</strong> exporten till Sverige ensamt<br />
af lök hafva uppgått till flera gånger <strong>de</strong>tta vär<strong>de</strong>.<br />
I betraktan<strong>de</strong> af att en regulior ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse existerar mellan Sverige<br />
<strong>och</strong> Portugal kan man ej undgå att förvånas öfver <strong>de</strong>n obetydliga direkta<br />
fruktexporten till förstnämnda land.<br />
Frakterna. Un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> hafva frakterna varit ganska låga, men stego<br />
dock något mot slutet, då kolfrakter <strong>från</strong> England notera<strong>de</strong>s till 6 sh. à 6 sh.<br />
9 d. jemförda med 5 sh. 9 d. à 6 sh. 3 d. un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Skeppsredare <strong>och</strong> <strong>de</strong>ras agenter böra tillse att uti certepartierna för fartyg<br />
<strong>de</strong>stinera<strong>de</strong> till Portugal undvikas några bestämmelser för lossning enligt »Cust<strong>om</strong><br />
of the Port», äfvens<strong>om</strong>, så vidt möjligt, undvika kontrakt uti hvilka ej medgifves<br />
fullt rundlig tid för lossning af laster.<br />
»Cust<strong>om</strong> of the Port» är ett i många län<strong>de</strong>r brukligt uttryck för hastig<br />
lossning af fartyg antingen i docka eller vid lossningsplats; men här i Lissabon<br />
samt i Oporto, <strong>de</strong>r ingen docka <strong>och</strong> knappast lossningsplatser finnas, <strong>de</strong>r strömsättningarna<br />
samt tidvattnet i flo<strong>de</strong>rna ofta äro sär<strong>de</strong>les starka <strong>och</strong> <strong>de</strong>r tullförordningarna<br />
äro stränga så väl i fråga <strong>om</strong> ti<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> <strong>om</strong> platsen för lossningen,<br />
är <strong>de</strong>tta uttryck egentligen blott en förevändning till onödiga dröjsmål <strong>och</strong><br />
ändlöst käbbel, s<strong>om</strong> alltid slutar till nack<strong>de</strong>l för re<strong>de</strong>rierna.<br />
Stark blåst eller ström på flo<strong>de</strong>n är en vanlig ursäkt för att ej sända<br />
bördingar, emedan, äfven <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa måhända kunna lägga till vid fartyget <strong>och</strong><br />
lasta, dock sv<strong>år</strong>igheten för <strong>de</strong>m att lossa i land är vida större, så att dylika<br />
fall utgöra föremål för ständiga tvister mellan skeppskaptener <strong>och</strong> lastemottagare<br />
samt anspråk på »öfverliggedagar», hvilka doek högst sällan tillfredsställas.<br />
Uttrycket »Cust<strong>om</strong> of the Port» bör såle<strong>de</strong>s helst undvikas uti certepartierna<br />
<strong>och</strong> i stället lossningsti<strong>de</strong>n rundligen beräknas. Detta gäller särskildt<br />
i fråga <strong>om</strong> timmer, isynnerhet <strong>om</strong> bjelkar.<br />
Frakterna böra helst erläggas uti engelskt guld, s<strong>om</strong> här har laglig kurs.<br />
Betalning i franskt mynt — så vida ej fullt motsvaran<strong>de</strong> belopp i engelskt eller<br />
portugisiskt mynt är på förhand betingadt — bör undvikas, enär i fall af<br />
meningsskiljaktighet mellan emottagaren <strong>och</strong> betalaren af frakten <strong>de</strong>n senare<br />
alltid kan begagna sin rätt att betala i franskt mynt, till skada för <strong>de</strong>n förre,<br />
s<strong>om</strong> nödgas sälja <strong>de</strong>t med förlust.<br />
Portugals finansiella ställning förbättra<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>. Visserligen fortfara<br />
utgifterna att betydligt öfverstiga ink<strong>om</strong>sterna, men ett nytt lån upptogs<br />
på för<strong>de</strong>laktiga vilkor <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n betydligt öka<strong>de</strong> in- <strong>och</strong> utförseln (ty i<br />
Portugal förek<strong>om</strong>ma utförselstullar, ehuru obetydliga) hafva tullink<strong>om</strong>sterna betydligt<br />
ökats, så att med tillhjelp af några smärre ytterligare pålagor <strong>de</strong>n tunga<br />
beskattning uudgåtts s<strong>om</strong> föreslogs af <strong>de</strong>n förra regeringen <strong>och</strong> var anledning<br />
till <strong>de</strong>ss afgång.<br />
Ingen smittosam farsot har förek<strong>om</strong>mit uti <strong>de</strong>tta könsulsdistrikt un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1886</strong> <strong>och</strong> karantänsbestämmelserna mot främman<strong>de</strong> för kolera misstänkta nationer<br />
hafva un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> varit vida mildare än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong>, då<br />
fartygens långa qvarhällan<strong>de</strong> i karantän <strong>och</strong> extra afgifter i hamnarne tvifvels<br />
utan förorsakat re<strong>de</strong>rierna stora förluster.
361<br />
Inga förändringar beträffan<strong>de</strong> namn <strong>och</strong> adresser å främman<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus<br />
i Portugal uti hvilka svenskar <strong>och</strong> norrmän äro <strong>de</strong>legare hafva egt rum sedan<br />
<strong>de</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa hus infordra<strong>de</strong> uppgifter blefvo till kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet<br />
insända.<br />
Sammanlagda vär<strong>de</strong>t af införsel till Portugal un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 11 måna<strong>de</strong>rna<br />
af <strong>1886</strong> var kronor 156,292,000 <strong>och</strong> af utförseln kronor 113.832,000.<br />
Distriktets hamnar besöktes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 11 måna<strong>de</strong>rna af <strong>1886</strong> af 5,174<br />
fartyg i lång<strong>sjöfart</strong>, hvaraf 2,994 ångare.<br />
Samtliga tullink<strong>om</strong>ster i Portugal <strong>och</strong> på närliggan<strong>de</strong> öar utgjor<strong>de</strong> kronor<br />
65,921,944, hvaraf 34,343,492 ensamt i Lissabon.<br />
Till ledning för svenska skeppsredare f<strong>år</strong> generalkonsulatet notera följan<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afsluta<strong>de</strong> frakter:<br />
Salt<br />
<strong>från</strong> Lissabon till<br />
Bahia <strong>från</strong> 14 sh. 3 d. till 14 sh. 9 d. pr ton.<br />
Boulogne 11 francs pr ton.<br />
Dunquerque 12 ;> »<br />
Frazerburgh 8 sh. »<br />
Fredrikshamn kronor 1.20 pr dansk tunna.<br />
Great Yarmouth 9 sh. pr ton.<br />
Harlingen 8 sh. — S sh. 3 d. pr ton.<br />
Lerwiek S sh. 6 d. »<br />
Köpenhamn 9 sh. v<br />
-Maasluis 7—S sh. i><br />
New-York 3 sh. 3 d. t><br />
Peterhead 7 sh. 6 d. T<br />
Rio Gran<strong>de</strong> do Sul 24 sh. »<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 14 sh. »<br />
Vlaardingen 6 sh. 6 d.—7 sh. »<br />
Sverige 17 öre pr kub.-fot.<br />
Frän S:t Ybes till<br />
Sverige. 15 k 20 öre pr kub.-fot.<br />
Norge 90 öre å kr. 1.20 pr tunna <strong>om</strong> 140 liter,<br />
med seglare.<br />
!> 65 å 95 öre pr tunna <strong>om</strong> 140 liter, med<br />
ångare.<br />
Holland 7 à 8 sh. pr ton.<br />
Skotland 9 à 10 sh. »<br />
Danmark 1 kr. à 1.20 öre pr dansk tunna.<br />
Hamburg 10 sh. pr ton.<br />
Lerwiek 8 sh. ö d. n<br />
Stettin 7 eh. 8 d. »<br />
Finoka hamnar 1 mk 50 p. pr finsk tunna.<br />
Miheral <strong>och</strong> fosfat<br />
<strong>från</strong> Lissabon till<br />
Belfast 8 sh. pr ton.<br />
Birkenhead S sh. 6 d. »<br />
Dublin 8 sh. — 8 sh. 6 d. »
362<br />
Plymouth 8 sh. pr ton.<br />
Newport 7 sh. 6 d. »<br />
Rotterdam 10 sh. »<br />
Granville 10 francs »<br />
Rouen 15 » »<br />
Marseille 12 » »<br />
Kork<br />
<strong>från</strong> Lissabon till<br />
Great Yarmouth 40 sh. pr ton.<br />
Ha/re<br />
<strong>från</strong> Lissabon till<br />
Bayonne 14 francs pr ton.<br />
KU<br />
<strong>från</strong> Lissabon tilt<br />
Cork 18 sh. pr ton.<br />
AVaterford. 16 sh. ><br />
Styckegods<br />
<strong>från</strong> Lissabon till<br />
Para ett 314 tons fartyg £ 370 en bloc.<br />
» 550 » > ) 420 »<br />
> » 393 » > » 355 »<br />
Otto Steenbock.
Quebec <strong>de</strong>n 24 mars 1887.<br />
363<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Fraregnet et förste lille Forsög paa Import af norske Hängelamper og<br />
Glasvarer er saavidt Konsulatet bekjendt ingen directe Vare<strong>om</strong>sætning foregaaet<br />
mellem <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger og Distriktet un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong>. Hvorvidt<br />
<strong>de</strong>tte Forsög vil have nogen Fremtid for sig er <strong>de</strong>t endnu for tidligt at kunne<br />
danne sig nogen Formening <strong>om</strong>. Imidlertid er <strong>de</strong>t forsaavidt tilfredstillen<strong>de</strong> at<br />
<strong>de</strong>t har le<strong>de</strong>t til en gjentaget lille Ordre af Glasvarer til Udforelse i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar. Indirekte, <strong>de</strong>ls gjennem engelske og <strong>de</strong>ls gjennem amerikanske Forretningsfirmaer<br />
foregaaer <strong>de</strong>rimod nogen Omsætning, hvilket erfares ved at see<br />
nogle saavel svenske s<strong>om</strong> norske Produkter i Marke<strong>de</strong>t, saale<strong>de</strong>s saavel svenske<br />
s<strong>om</strong> norske Fyrstikker og norsk Medicintran, af forskjellige Fabrikata og<br />
Mærker. Konsulatet savner imidlertid enhver Adgang til at danne sig nogen<br />
Formening <strong>om</strong> Störreisen af <strong>de</strong> Kvantitæter af disse Produkter s<strong>om</strong> her fin<strong>de</strong>r<br />
Afsætning og antager at <strong>de</strong>t kuns er af meget indskrænket Betydning og seer<br />
ei hellere Udsigt til noget Varcudbytte mellem <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger og Distriktet<br />
af Bety<strong>de</strong>nhed, hvorimod <strong>de</strong>n fjerne Beliggenhed, <strong>de</strong>t forholdsvis lille Marked,<br />
begges for en stor Deel eensarte<strong>de</strong> Produkter og Industri, og en<strong>de</strong>lig, og<br />
navnlig Mangelen paa direkte Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse, formeentlig lægger uovervin<strong>de</strong>lige<br />
Hindringer. En<strong>de</strong>el saavel svensk s<strong>om</strong> norsk Jern er <strong>de</strong>t ogsaa bekjendt<br />
ad indirekte Vei fin<strong>de</strong>r nogen Afsætning in<strong>de</strong>n Distriktet, men overhove<strong>de</strong>t<br />
gjæl<strong>de</strong>r her<strong>om</strong> at, da <strong>de</strong> officielle Tabeller <strong>om</strong> Distriktets Vare<strong>om</strong>sætning<br />
<strong>de</strong>els ei udk<strong>om</strong>me i Detail forin<strong>de</strong>n senere paa Aaret, og ei <strong>om</strong>fatter<br />
Kalen<strong>de</strong>raaret, seer man sig ei istand til at udtale sig vi<strong>de</strong>re her<strong>om</strong>.<br />
Safari.<br />
Un<strong>de</strong>r Henvisning til <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 15:<strong>de</strong> f. M:d til <strong>de</strong>t Kong]. C<strong>om</strong>merce<br />
Collegium og Det Kgl. norske Departement for <strong>de</strong>t Indre indsendte Skibslister,<br />
gives herved ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Sammendrag af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa<br />
Distriktets Konsulstationer:
364<br />
I Ovenstaaen<strong>de</strong> indgaar 48 norske Dampskibe med Prægtighed 53,891<br />
Register Tons, hvoraf 2:<strong>de</strong> vare anbragte i regelmæssig Fart med Kul un<strong>de</strong>r<br />
Maanedsbefragtning mellem <strong>de</strong> andre Havne i Nova Seotia og Montreal, og s<strong>om</strong><br />
opseile<strong>de</strong> en Bruttofragt af £ 8,150, og 3 anlöb Havne i Nova Seotia og New<br />
Brunswick, <strong>de</strong>els for Indlastning af Trælast og <strong>de</strong>els for Kulforsyning.
365<br />
De un<strong>de</strong>r Aaret <strong>de</strong>els optjente og <strong>de</strong>els efter tiJen<strong>de</strong>bragt Iteise forvente<strong>de</strong><br />
Fragtbelöb andrager s<strong>om</strong> fölger:
366<br />
For<strong>de</strong>lt over <strong>de</strong> forskjellige Stationer stiller sig Rigenes Skibsfart paa Distriktet<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet viser saale<strong>de</strong>s en Forogelse<br />
mod foregaaen<strong>de</strong> Aar af 91 Skibe og 65,795 Register-Tons, hvoraf 6 drægtige<br />
1,374 Tons vare svenske og 85 og 64,421 Tons vare norske, en Forogelse<br />
s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fal<strong>de</strong>r på Vicekonsulsstationerne, hvor Farten var foroget med
367<br />
130 Skibe og 95,912 Tons, me<strong>de</strong>ns Hovedstationen viser en Afgang af 39<br />
Skibe og 30,117 Tons, og Tilbagegang i Forhold til Ste<strong>de</strong>ts hele Trælastexport<br />
fra 53.6 % i Aaret 1885 til 51.2 % i sistforlöbne Aar.<br />
Afseilingslisterne viser et samlet Antal af 706 Skibe og 451,478 Tons,<br />
hvoraf 46 Skibe og 30,253 Tons vare svenske og 660 Skibe og 421,225 Tons<br />
vare norske, hvortil k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong> ovenfor s<strong>om</strong> overliggen<strong>de</strong> angivne 3 Skibe,<br />
hvoraf 1 svensk, drægtig 1,209 Tons, er henliggen<strong>de</strong> ved Bathurst, 1 norsk,<br />
drægtig 633 Tons, ved Hovedstationen og 1 dito, drægtig 524 Tons, ved<br />
Metis.<br />
S<strong>om</strong> Folge af <strong>de</strong>n overalt tilste<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Overflod paa Tonnage led Skibsfarten<br />
her s<strong>om</strong> an<strong>de</strong>tsteds un<strong>de</strong>r y<strong>de</strong>rlig lave og vistnok ikke lönnen<strong>de</strong> Fragtsatser,<br />
lavere end nogensin<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>t er at befrygte at <strong>de</strong>n ej har levnet<br />
noget Udbytte for Re<strong>de</strong>rierne. Den gjængse Fragt ved Hovedstationen var<br />
saale<strong>de</strong>s fra 45 til 50 shillings pr Petersburger Standard Planker, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n<br />
blot for nogle Aar tilbage holdt sig ved 70 til 80 shilling og i Foraaret 1874<br />
endog naae<strong>de</strong> op til 100 shilling og mere. Aarsagen til <strong>de</strong>tte kuns paa disse<br />
faa Aar saa enorme Fald i Fragtsatserne er selvfölgelig ene at söge i <strong>de</strong>t Misforhold<br />
s<strong>om</strong> overalt fin<strong>de</strong>r Sted mellem ledig og fornö<strong>de</strong>n Tonnage, og s<strong>om</strong> igjen<br />
skyl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n forcere<strong>de</strong> Bygning af Dampskibe, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n senere Aarrække har<br />
fun<strong>de</strong>t Sted, og disses Indtrængen i <strong>de</strong> forskjellige af Seilskibe alene tidligere<br />
optagne Ruter, et Misforhold s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t maa staa til Fremti<strong>de</strong>n at udjevne, og<br />
hvortil Antydninger ere tilste<strong>de</strong> ved en indtraadt stærk Indskrænkning i Bygning<br />
af Dampskib, hvor<strong>om</strong> et nylig udk<strong>om</strong>met Forretoingseirculære fra et vel<br />
anseet Firma i Liverpool giver ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> statistiske Opgaver:<br />
Tonnage bygget i Aaret 1883 i Storbritannien 1,250,000 Tons<br />
» » » 1884 » 958,000 »<br />
> » » 1885 ) 540,000 »<br />
> » » <strong>1886</strong> » 454,500 »<br />
altsaa i sidste Aar kuns li<strong>de</strong>t over 1/3 a f Bygningen i 1883. —Dampskibenes<br />
Concurrance i Trælastfarten vedligehol<strong>de</strong>r sig frem<strong>de</strong>les <strong>om</strong>trent uforandret for<br />
Quebec, Montreal og nærliggen<strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>rs vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, og er for disse ganske<br />
afhængig af Störreisen af <strong>de</strong>n ved Import til Montreal ledig bliven<strong>de</strong> Tonnage<br />
og af <strong>de</strong> for Export tilstæ<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Kvantitæter af andre Varer, hvori <strong>de</strong>r i<br />
<strong>de</strong>n nærmeste Fremtid rimeligvis tör ventes adskillig Tilvæxt, <strong>de</strong>els efters<strong>om</strong><br />
Jernbanenettet mere og mere udvi<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t indre af Lan<strong>de</strong>t, og navnlig i <strong>de</strong><br />
vestlige Distrikter, og <strong>de</strong>els gjennem <strong>de</strong>n canadiske Stillehavsbane, s<strong>om</strong> antages<br />
allere<strong>de</strong> i en nær Fremtid at ville blive Hovedveien for Stillehavsöernes, Chinas<br />
og Japans Forbin<strong>de</strong>lse med Europa og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters nordligere og<br />
östligere Dele, og hvortil allere<strong>de</strong> en Begyn<strong>de</strong>lse er gjort ved flere Theladningers<br />
Transport ad <strong>de</strong>nne Vei, en Forbin<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar vil<br />
blive stærkt udvi<strong>de</strong>t, ved Optagelse af regulær Dampskibsrute mellem Port Moody<br />
i Britisk Columbia (Stillehavsbanens <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> En<strong>de</strong>station), Sandwichs-Oerne,<br />
China og Japan, og fra hvilke Egne Distancen ad <strong>de</strong>nne Vei er henved 900<br />
geografiske Sömile kortere end via San Francisco og New York til Liverpool,<br />
hvortil k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n canadiske Stillehavsbanes langt lettere Stigningsforhol<strong>de</strong><br />
end nogen Forbin<strong>de</strong>lsesvei gjennem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, og <strong>de</strong>rved större Anven<strong>de</strong>lighed<br />
for Varetransport. — U<strong>de</strong>nfor ovennævnte Ste<strong>de</strong>r var Dampskibsconcurrancen<br />
i Trælastfarten af mindre Betydning i afvigte end i foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Saale<strong>de</strong>s indtog kuns 4 Dampskibe fuld Last af Trælast i S:t John NB.<br />
mod 21 i Aaret 1885, og <strong>de</strong>t for nogle Aar tilbage i Miramichi gjorte Forsög<br />
paa at un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong> Dampskibe i stadig Trælastfart er nu ganske borfaldt,
368<br />
og Concurrancen <strong>de</strong>rsteds indskrænket til en fast maanedlig Dampskibslinie med<br />
Aniöb af andre Havne.<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> ved Soulykker foranledige<strong>de</strong> Afmönstringer ere fölgen<strong>de</strong> Foraudringer<br />
foregaae<strong>de</strong> med Skibsbesætningerne:<br />
og hvorefter un<strong>de</strong>r Returreiserne er indsparet Hyrer og Kosthold for 154 S<strong>om</strong>ænd,<br />
hvoraf for Skibe <strong>de</strong>r beso'gte Hovedstationen 85 og for <strong>de</strong> <strong>de</strong>r besögte<br />
Vicekonsulstationerne 09, og hvorved <strong>de</strong> ved Desertioner opstaaen<strong>de</strong> materielle<br />
Tab væsentlig modificeres, og hvortil k<strong>om</strong>mer oftest en lignen<strong>de</strong> Indsp.iren af<br />
Hyrer og Kosthold un<strong>de</strong>r længere Ophold i Havnen. Desertionerne faldt paa<br />
tilsammen 142 Skibe, hvoraf CO ved Hovedstationen og 82 ved Vicekonsulstationerne.<br />
Ilömningson<strong>de</strong>t viser sig for <strong>de</strong>t heSe Distrikt frem<strong>de</strong>les at være i Aftagen<strong>de</strong>,<br />
et Forhold s<strong>om</strong> har vist sig vedvaren<strong>de</strong> igjennem <strong>de</strong>n senere Aarrøkke.<br />
og er rimeligvis at söge i <strong>de</strong>els <strong>de</strong>t stadig aftagen<strong>de</strong>, og for flere Ste<strong>de</strong>rs vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
ganske ophorte Skibsbyggeri, og <strong>de</strong>els ved Fartens Overgang fra Seil<br />
til Damp paa <strong>de</strong> större Iudsöer, hvorved Kravet paa Sömænd til Skibes Bemanding<br />
og Crimpernes Marked for disse er blevet indskrænket.<br />
For <strong>de</strong> forliibne 5 Aar (1882—<strong>1886</strong>) stiller Forhol<strong>de</strong>t sig saale<strong>de</strong>s for<br />
begge Rigers Skibe:<br />
hvoraf fremgaaer at On<strong>de</strong>ts Tilbagegang væsentlig er at söge ved Vicekonsulstationerne,<br />
og hvortil foru<strong>de</strong>n ovennævnte Aarsager u<strong>de</strong>ntvivl ogsaa er medvirken<strong>de</strong><br />
at vor Skibsfart ef'terhaan<strong>de</strong>n har spredt sig til et större Antal Havne
369<br />
med kuns primitive C<strong>om</strong>munikationsmidler, men s<strong>om</strong> ogsaa bekræfter en almin<strong>de</strong>lig<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Opinion at <strong>de</strong>t ved Hovedstationen etablere<strong>de</strong> Flodpoliti er afmægtig<br />
overfor <strong>de</strong>tte On<strong>de</strong>. Hvorvidt en blandt vore Skibsförere udbredt Mening<br />
at enkelte af <strong>de</strong>ts Betjente staar i Crimpernes Tjeneste har noget for sig,<br />
kan Konsulatet ei d<strong>om</strong>me <strong>om</strong>. Tanken soger vistnok sin hovedsagelige Grund<br />
i <strong>de</strong>n Omstændighed at <strong>de</strong>ttes Bestyrelse er c<strong>om</strong>bineret med Bestyrelsen af<br />
Mönstringscontoret, <strong>de</strong>r for hver Paamönstring beregner Skibene en Afgift af<br />
Doll. 0.50 foru<strong>de</strong>n Mönstringspapirernes Kosten<strong>de</strong>, en Afgift s<strong>om</strong> jeg i <strong>de</strong>nne<br />
Forbin<strong>de</strong>lse skal tilla<strong>de</strong> mig at bringe un<strong>de</strong>r Overveielse at söge hævet ved<br />
traktatmæssige Bestemmelser, <strong>de</strong>els i Betragtning af at en lignen<strong>de</strong> ei paahviler<br />
canadiske Skibe in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger, og <strong>de</strong>els fordi Erfaring har vist Bestemmelsen<br />
<strong>om</strong> tvungen Mönstring for canadisk Myndighed ved Forhyren af<br />
Sömænd for fremme<strong>de</strong> Skibe ei opfyl<strong>de</strong>r sit væsentlige Oiemed, <strong>de</strong>t, <strong>de</strong>rigjennem<br />
at modarbei<strong>de</strong> Römningson<strong>de</strong>t, i<strong>de</strong>t Loven tillægger Mönstringscontoret<br />
Myndighed til at nægte Paamönstring af Sömænd <strong>de</strong>r ei kunne legitimere sig<br />
ved Afmönstringscertificat, en Bestemmelse s<strong>om</strong> imidlertid er ganske illusorisk,<br />
og paa Grund af Mangel paa andre Sömænd, til at udfyl<strong>de</strong> <strong>de</strong> Bortrömtes<br />
Plads, ei praktiseres, og ei u<strong>de</strong>n endnu större Tab for Skibene la<strong>de</strong>r sig praktisere.<br />
— Mindre tilfredstillen<strong>de</strong> viser Forhol<strong>de</strong>t sig at være naar specielt<br />
sees hen til Desertioner af Hjemmeforhyre<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r for Hovedstationen endog<br />
viser Tiltagen.<br />
I Arbei<strong>de</strong>rforhol<strong>de</strong>ne in<strong>de</strong>n Distriktet er ingen Forandring foregaaet af nogen<br />
Bety<strong>de</strong>nhed, og <strong>de</strong>t Haab s<strong>om</strong> man for Quebecs vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> nære<strong>de</strong> ved<br />
Aarets Begyn<strong>de</strong>lse <strong>om</strong> forakjellige Lettelser, og navnlig ved Indlastning af<br />
blan<strong>de</strong>t Last, <strong>de</strong>els Timmer og <strong>de</strong>els Planker, er ei gaaet i Opfyl<strong>de</strong>lse, og <strong>de</strong><br />
Forhandlinger s<strong>om</strong> her<strong>om</strong> vare indle<strong>de</strong><strong>de</strong> mellem Han<strong>de</strong>lstan<strong>de</strong>n og Arbei<strong>de</strong>rforeningen<br />
har ej nydt Fremgang.<br />
Paa Distriktets Kyster er i <strong>de</strong>t forlöbne Aar forulykket ne<strong>de</strong>nnævnte<br />
Skibe, henhören<strong>de</strong> til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger:<br />
1. Barkskibet »Alpha» af Drammen, Skipper Aass, stran<strong>de</strong>tved Grand Banks,<br />
Newfoundland;<br />
2. Barkskibet »Laura» af Svelvig, Skipper Tofte, stran<strong>de</strong>t ved Richibucto;<br />
3. Brig »Sandnæs» af Risoer, Skipper Christensen, stran<strong>de</strong>t paa Pumpriw öe,<br />
ved Nova Scotia;<br />
4. Skib »Oscar <strong>de</strong>n Förste» af Gothenburg, Skipper Åsberg, stran<strong>de</strong>t ved<br />
Escoumain.<br />
Samtlige Besætninger red<strong>de</strong><strong>de</strong>s, og bleve gjennem Konsulatet y<strong>de</strong>t forno<strong>de</strong>n<br />
Bistand.<br />
Vi<strong>de</strong>re er landsat in<strong>de</strong>n Distriktet Besætningen paa <strong>de</strong>n paa <strong>de</strong>n franske<br />
Öe S:t Pierre ved Newfoundlands Sydkyst forulykke<strong>de</strong> Brig »Freir» af Farsund,<br />
Skipper Olsen, s<strong>om</strong> ligele<strong>de</strong>s blev y<strong>de</strong>t fornö<strong>de</strong>n Assistance.<br />
Af andre Söuheld af större Bety<strong>de</strong>nhed er tilmeldt Konsulatet fölgen<strong>de</strong>:<br />
1. Skib »Squando» af Helsingborg, Skipper Lindberg, k<strong>om</strong>met paa Grund ved<br />
Bathurst, paa Reise <strong>de</strong>rfra til Barcelona med Trælast, og s<strong>om</strong> frem<strong>de</strong>les<br />
henstaar paa Grund. Er un<strong>de</strong>r Vinterens Löb blevet udlosset, og angives<br />
un<strong>de</strong>r Nedskrivningen heraf bortsolgt;<br />
2. Skib »Victory» af Mandal, Skipper Natvig, stödt paa Is i Atlanterhavet i<br />
Mai Maaned paa Reise fra Hjemste<strong>de</strong>t og hertil. Ska<strong>de</strong> antagelig c:a<br />
Doll. 4,000.<br />
3. Barkskibet »Canada» af Christiania, Skipper Hansen, k<strong>om</strong>met paa Grund<br />
ved Metis, paa Reise fra Europa i Ballast til Metis for Ordre, og s<strong>om</strong><br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjö/art. 26
370<br />
liges<strong>om</strong> Förstnævnte frem<strong>de</strong>les henstaar paa Grund til mulig Redning efter<br />
Islösningen.<br />
Vi<strong>de</strong>re har Skibene »Na<strong>om</strong>i» af Gothenburg, Skipper Petterson, og »Emma»<br />
af Hudiksvall, Skipper Björkman, anlöbet Halifax for Söska<strong>de</strong> af bety<strong>de</strong>ligere<br />
Omfang, begge paa Heise fra New-York til Stettin.<br />
Blandt forannævnte Söuheld blev paa Foranstaltning af en tilste<strong>de</strong>kouimen<br />
Assuranceagent foranstaltet Un<strong>de</strong>rsögelse betræffen<strong>de</strong> Skibsførernes Forhold<br />
ved Forlis af Barkskibet »Laura» af Svelvig, hvor<strong>om</strong> udforlig Indberetning<br />
frem<strong>de</strong>les mangler fra vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Vicekonsul, men hvorved intet utilbörligt<br />
synes at være oplyst. Derimod blev Skibsforeren, <strong>de</strong>r befandt sig i en<br />
saavel legemlig s<strong>om</strong> aan<strong>de</strong>lig Svaghedstilstand, ved Assuranceagentens formeentlig<br />
ganske uberættige<strong>de</strong> Opkræven af Auktionsprovenyet, og Bortreise <strong>de</strong>rmed,<br />
paafbrt Arrest for en ham i Egenskab af Skibets Forer paahvilen<strong>de</strong> Heftelse,<br />
og ladt i en gjældbun<strong>de</strong>n og hjælpelos Tilstand, af hvilken han kuns ved velvillig<br />
Bistand af Vicekonsulen blev udiost, ved <strong>de</strong>nnes Betaling af Kravet<br />
med Arrest<strong>om</strong>kostninger, hvilket Udlæg han frem<strong>de</strong>les ikke er blevet refun<strong>de</strong>ret.<br />
Og vi<strong>de</strong>re er gjennem Konsulatet Un<strong>de</strong>rsögelse anstillet betræffen<strong>de</strong> Undla<strong>de</strong>lse<br />
af Iværksættelse af Redningsforsøg af noget Slag af <strong>de</strong>t ved Metis ved medio<br />
November Maaned indstran<strong>de</strong><strong>de</strong> Skib »Canada», og hvor<strong>om</strong> Indberetning afgivet<br />
til <strong>de</strong>t Kgl. Indre<strong>de</strong>partement. Skibet er saavidt vi<strong>de</strong>s frem<strong>de</strong>les i Behold,<br />
men vil rimeligvis enten blive totalt ö<strong>de</strong>lagt forin<strong>de</strong>n Redning kan blive<br />
iværksat efter Islösningen, eller ved <strong>de</strong>n Tid, ved <strong>de</strong>ts lange Henstaaen paa<br />
Stran<strong>de</strong>n fin<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>n Grad beskadiget at <strong>de</strong>t vil være utjenligt til Reparation,<br />
og hvilket, for Tilfæl<strong>de</strong>, tör ansees nu at skyl<strong>de</strong>s, at Skibsforeren har undlodt<br />
at tage uophol<strong>de</strong>lige og hensigtsmæssige Foranstaltninger til Skibets Redning,<br />
og un<strong>de</strong>rordnet sig og sin Pligt s<strong>om</strong> god Sömand, og un<strong>de</strong>r Söfartslovens Bestemmelser,<br />
en ved Indstrandningen fraværen<strong>de</strong>, men senere tilste<strong>de</strong>k<strong>om</strong>men,<br />
legalt uansvarlig og localt ukjendt Assuranceagents Instruktioner.<br />
I Forbin<strong>de</strong>lse hermed skal jeg ei undla<strong>de</strong> at henle<strong>de</strong> Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
paa et for <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart indtraadt ska<strong>de</strong>ligt Forhold, foranlediget<br />
ved et af en<strong>de</strong>el norske Assuranceforeninger i New-York etableret Agentur,<br />
un<strong>de</strong>r hvilket Tilsyn med Havarier og Forlis <strong>de</strong>r indtræffe in<strong>de</strong>n Distriktet<br />
paa Skibe forsikre<strong>de</strong> i disse Foreninger er henlagt, og s<strong>om</strong>, <strong>de</strong>els ved en illoyal<br />
Optræ<strong>de</strong>n overfor <strong>de</strong>n hersteds localt bestaaen<strong>de</strong> Portwar<strong>de</strong>ninstitution,<br />
har brudt <strong>de</strong>t for vore Skibe önskelige venskabelige Forhold overfor <strong>de</strong>nnes<br />
In<strong>de</strong>haver og Representant, hvilket altid tidligere med Omhyggelighed har været<br />
sögt bevaret, <strong>de</strong>els optaget en Anor<strong>de</strong>ner af Havaribesigtelser, <strong>de</strong>r, u<strong>de</strong>n<br />
at give större Garanti for Kyndighed og Paali<strong>de</strong>lighed ved Bedömmelsen, ved<br />
Si<strong>de</strong>n af en bety<strong>de</strong>lig Fordyrelse, ö<strong>de</strong>lægger Forretningernes legale Værd overfor<br />
Skibsbesætningerne og en eventuel Ladningseier, samt Fragt- og Udstyrsassurandörer,<br />
og en<strong>de</strong>lig ved kostbare og unödige Reiser in<strong>de</strong>n Distriktet, for<br />
hvilke Skibene fourneres Regninger, paaförer disse og vor Skibsfart, eller dog<br />
en overveien<strong>de</strong> Deel af <strong>de</strong>nne, foröge<strong>de</strong> Udgifter og Tab; en Foranstaltning,<br />
s<strong>om</strong> savner Si<strong>de</strong>stykke blandt alle andre söfaren<strong>de</strong> Nationer og <strong>de</strong>res Assurandörer,<br />
selv <strong>de</strong> britiske, hvis Interesser ere vore mangedobbelt overveien<strong>de</strong>,<br />
og hvorfor intet Nödvendighe<strong>de</strong>ns eller Hensigtmæssighe<strong>de</strong>ns Krav er tilste<strong>de</strong>,<br />
hverken af Hensyn til locale Forhol<strong>de</strong>, eller grun<strong>de</strong>t paa i större Udstrækning<br />
tilste<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Ukyndighed i eller Mangel paa Hæ<strong>de</strong>rligbed og Retskaffenhed<br />
hos vore Skibsförere ved Havariers Behandling. Foranstaltningen er vistnok<br />
af privat Karakter, men er etableret af samtlige norske Assuranceforeninger<br />
paa Östlan<strong>de</strong>t, representerer <strong>de</strong>n al<strong>de</strong>les overveien<strong>de</strong> Deel af vor Skibsfart paa<br />
Distriktet og paakal<strong>de</strong>r <strong>de</strong>rigjennem Konsulatets ful<strong>de</strong> Opmærks<strong>om</strong>hed.
Fyr- og Mærkevæsen.<br />
371<br />
Fölgen<strong>de</strong> Forandringer af nogen Bety<strong>de</strong>nhed for <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart<br />
ere foregaae<strong>de</strong> i Aarets Löb:<br />
1. En större Klokkeböie er blevet anbragt iste<strong>de</strong>tfor en tidligere mindre<br />
u<strong>de</strong>nfor La Have-Flo<strong>de</strong>ns Munding i Nova Scotia, i 22 Favne Vand<br />
paa 44° 11'/,' N. B., 64° 16' V. L. for Greenwich, og med Mosker<br />
Öe Fyrtaarn i N. t. V., 3' af og West Ironbound Fyrtaarn i N. t. O.,<br />
2_7s, af.<br />
2. Hvidt fast Fyr anbragt paa Regjeringsbryggen ved Matane i Provindsen<br />
Quebec, med Synsvid<strong>de</strong> 7' paa 48° 57' N. B., 67° 3l'/a' V. L.<br />
3. Röd Klokkeböie anbragt ved Quaco Revene i Fundybugten, New Brunswick,<br />
i 10 Favne Vand, paa 45° 14V,' N. B., 65° 22 V,' V. L. og<br />
med Revene i <strong>om</strong>trent NO '// af, Fyrtaarnet paa Vest Quaco Pynt<br />
i NV t. N 8'/, af, og Isle Haute Fyrtaarn i O t. S 1/2 S, 15 1/2 af.<br />
4. Et Taagehorn anbragt paa <strong>de</strong>n sydlige En<strong>de</strong> af Big Duck Öe, i Nærhe<strong>de</strong>n<br />
af Grand Manan, Fundybugten, New Brunswick, paa 44° 51' N. B.,<br />
66° 41 2/3,' V. L., og s<strong>om</strong> i tykt Veir giver Stöd af 6" Varighed med<br />
Mellemtid 35". Apparatet er anbragt i en Bygning i Form af et T<br />
med höist spidst Tag, med hvidmale<strong>de</strong> Vægge og brunt Tag. Et li<strong>de</strong>t<br />
Træhus med umalet Tag staar et kort Stykke i NV.<br />
5. Iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong>n tidligere Taagepibe er et Taagehorn blevet anbragt ved<br />
Escouminae Fyrstation i New Brunswick paa 47° 4 1/2' N. B., 64°<br />
47 1/2' V. L. og s<strong>om</strong> i tykt Veir giver Stöd af 6" Varighed med Mellemtid<br />
af 35".<br />
6. Gasböier af Pristeis System ere blevne anbragte paa ne<strong>de</strong>nnævnte Ste<strong>de</strong>r i<br />
S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n, hvilke replacerer sammesteds tidligere anbragte Kan<strong>de</strong>böier,<br />
og s<strong>om</strong> saavel Dag s<strong>om</strong> Nat viser et hvidt Lys; men da <strong>de</strong> kuns<br />
kunne tilsees med visse Mellemrum, og naar Omstændighe<strong>de</strong>rne tilla<strong>de</strong>,<br />
er <strong>de</strong>r Mulighed tilsteds for at Lyset midlertidig kan være slukket ved<br />
Uveir eller Ustand i Mekanismen, hvilket maa haves i Erindring.<br />
a. En hvid Gasböie ved <strong>de</strong>n vestre En<strong>de</strong> af Beaujeu Banke i 3 Favne<br />
Vand, med Lys 10 Fod over Vandfla<strong>de</strong>n, paa 47° 4 1 /,' N. B., 70°<br />
31' V. L., og med Crane Öe Fyr i SV t. V 1/2 V, 2'/10' af.<br />
b. En sort med rö<strong>de</strong> horisontale Belter malet Gasböie, ved <strong>de</strong>n ostre<br />
En<strong>de</strong> af Beaujeu Banke paa 3 Favne Vand, med Lys 10 Fod over<br />
Vandfla<strong>de</strong>n, paa 47° 6' N. B., 70° 28 2/3 V. L., og med Crane Öe<br />
Fyr i SV t. V V, V, 5' af.<br />
c. En sort og hvid ru<strong>de</strong>t Gasböie paa en i Farvan<strong>de</strong>t i Syd Traversot<br />
beliggen<strong>de</strong> Grund, i 3 Favne Vand, med Lys 10 Fod over Vandfla<strong>de</strong>n,<br />
og med Stone Pillar Fyr i SV 3 /4 V, 2 7 /10' af.<br />
d. En sortmalet Gasböie ved <strong>de</strong>n vestre En<strong>de</strong> af Pilgrim Grun<strong>de</strong>n i 4<br />
Favne Vand, med Lys 10 Fod over Vandfla<strong>de</strong>n, og med Long Pilgrim<br />
Fyr i SV t. S 1/2 S, 3' af.<br />
e. En sort og hvid ru<strong>de</strong>t Gas- og Klokkeböie i 2 1 /, Favne Vand, ved<br />
<strong>de</strong>n vestre En<strong>de</strong> af Barret Revene, med Lys 14 Fod over Vandfla<strong>de</strong>n,<br />
og Klokken, <strong>de</strong>r er ophængt mellem <strong>de</strong>tte og Böien, ringen<strong>de</strong> aut<strong>om</strong>atisk<br />
ved <strong>de</strong>nnes Bevægelser, paa 47° 537,,' N. B., 69° 37' V. L., og<br />
Brandy Pots Fyr i V 2/4 N, 2 3 /4' af, og River du Loup Fyr i SSO,<br />
273' af.<br />
f. En rödmalet Gas- og Klokkeböie i 8 Favne Vand, östenfor <strong>de</strong>n rö<strong>de</strong><br />
Kan<strong>de</strong>böie ved White Island Revet eller Revet nor<strong>de</strong>nfor Hare Öe,
372<br />
med Lys og Klokke s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ovenfor beskrevne, paa 47° 58 3/4' N. B.,<br />
69° 37 7/ V. L., og Brandy Pots Pyr i SV 1/2 S, 6'/,' af, og Caconna<br />
i SO 3/4 S, paa samme Distance.<br />
7. En röd Kan<strong>de</strong>bbie anbragt i 5 Favne Vand u<strong>de</strong>nfor Coek Pynt ved Bimouski,<br />
Provindsen Quebec.<br />
8. Et fast hvidt catoptrisk Fyr anbragt 30 Fod over et li<strong>de</strong>t Fyrhus, ved<br />
Udlöbet af Restigoucheflo<strong>de</strong>n, tværs over for Byen Dalhousie og med<br />
Synsvid<strong>de</strong> 6'.<br />
9. Bet nedre Fyr ved Point Lepreau i Fundybugten er nedlagt. Det övre<br />
<strong>de</strong>rimod bibeholdt, og s<strong>om</strong> er et fast hvidt catoptrisk Fyr 80 Fod over<br />
Havfla<strong>de</strong>n.<br />
10. Taagehorn anbragt ved samme Station, s<strong>om</strong> i tykt Veir giver Stöd af 5"<br />
Varighed, med Mellemtid af 30". Den sammesteds anbragte Taagepibe<br />
vil kuns blive benyttet naar Hornet er i Ustand, og giver to Stöd af<br />
5" Varighed hvert Minut, med Mellemtid af 5".<br />
11. Fyrskibet anbragt i <strong>de</strong>n östre Bugt ved Barrington i Nova Scotia er indtaget<br />
paa Grund af fornö<strong>de</strong>n Reparation, og hvorefter indtil vi<strong>de</strong>re intet<br />
Fyr vil blive vist fra <strong>de</strong>nne Station.<br />
12. Et Fyrtaarn anbragt ved Indlöbet til Ingonish Havn paa Cap Breton Öe,<br />
paa 46° 38 1/4 N. B., 60° 23'// V. L., og fra hvilket vil blive vist<br />
et rödt Fyr 45 Fod over Havfla<strong>de</strong>n, med Synsvid<strong>de</strong> 8'.<br />
Lods- og Havnevæsen.<br />
1. Glace Bay Lodsdistrikt.<br />
Tarif for Erlæggelse af Lodspenge saavel for ind- s<strong>om</strong> for udgaaen<strong>de</strong>:<br />
Un<strong>de</strong>r 100 Tons Begister Doll. 5, med et Tillæg af Doll. 1 for hver<br />
50 Tons eller Dele <strong>de</strong>raf <strong>de</strong>rover.<br />
Skibe s<strong>om</strong> praies u<strong>de</strong>nfor Havnen, men in<strong>de</strong>nfor Grændserne af Distriktet,<br />
af en licenseret Lods, og s<strong>om</strong> nægte at antage ham, har at<br />
erlægge halv Afgift, ligesaa Skibe for Udgaaen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> tilby<strong>de</strong>s Lods<br />
forin<strong>de</strong>n <strong>de</strong> ere færdige, og s<strong>om</strong> nægte at benytte saadan Lodstjeneste.<br />
Dagpenge for Lods <strong>de</strong>r ophol<strong>de</strong>s i Afvente af Skibet, hvad enten paa<br />
Grund af Veirforhol<strong>de</strong> eller af andre Aarsager, erhol<strong>de</strong> Doll. 2 pr Dag<br />
i Dagssalar.<br />
2. Quebec.<br />
Den i Aaret 1882 forhöie<strong>de</strong> Lodstarif, bestemt vedvaren<strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
for Aarene <strong>1886</strong> og 1887.<br />
3. Ny Bestemmelse emaneret betræffen<strong>de</strong> Ballastlosning paa S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n<br />
in<strong>de</strong>nfor Quebec Havn, og s<strong>om</strong> i Oversættelse er saaly<strong>de</strong>n<strong>de</strong>:<br />
»De fölgen<strong>de</strong> skulle være Grændserne for Ballastpladsen in<strong>de</strong>n hvilken<br />
Skibe ere tilladne at losse Ballast i S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>t vil sige:<br />
<strong>de</strong>n Deel af S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> ligger mellem Flo<strong>de</strong>n Etchemin og<br />
en Linie trukket fra et Mærke paa Höi<strong>de</strong>n bag Diamond Harbour og<br />
Centrum af Martells-Taarnet over samme, og en Linie trukket fra Vestsi<strong>de</strong>n<br />
af Udlöbet af Cap Rougeflo<strong>de</strong>n til Vestsi<strong>de</strong>n af Udlöbet af Chandiereflo<strong>de</strong>n;<br />
men ingen Ballast maa losses paa noget Sted in<strong>de</strong>n Quebec<br />
Havn, hvor <strong>de</strong>r paa Nordsi<strong>de</strong>n er mindre 15 Favne Vand ved Neaptids<br />
Lavvan<strong>de</strong>, eller mindst 10 Favne ved Sydsi<strong>de</strong>n».<br />
4. S:t John, New Brunswick.<br />
Lodstarif for Seilskibe.<br />
Indgaaen<strong>de</strong>:
373<br />
l:ste Distrikt, fra Partridge Oe til Musquash Head peilet i<br />
NV, pr Fod Dybgaaen<strong>de</strong> Doll. 1.60<br />
2:<strong>de</strong>t fra Musquash Head til Lepreaux Pynt peilet<br />
i NV, pr Fod Dybgaaen<strong>de</strong> » 2.—<br />
3:die > u<strong>de</strong>nfor ovenstaaen<strong>de</strong> Grændser, og i <strong>de</strong>t nordre<br />
Löb fra Nordpynten af Grand Månan Öe til<br />
Liberty Pynt peilet i NV t. V, og i <strong>de</strong>t sondre<br />
Löb fra M<strong>och</strong>ias Seal Öe til Cap Sable Seal<br />
öe i SSO, pr Fod Dybgaaen<strong>de</strong> » 2.26<br />
Udgaaen<strong>de</strong>:<br />
Fra S: t John Havn til u<strong>de</strong>nfor Partridge öe, pr Fod Dybgaaen<strong>de</strong><br />
.- B 1.26<br />
Vi<strong>de</strong>re ud Fundybugten et Tillæg af Doll. 2 pr Fod <strong>de</strong>rover.<br />
Forhaling:<br />
For Skibe <strong>de</strong>r ei ere over 100 Tons Register Doll. 1.50<br />
» ere fra 100 Tons til 200 Tons 2.—<br />
» » 200 » 300 3.—<br />
» » 300 » 400 » 4.—<br />
og 25 et i<br />
Tillæg <strong>de</strong>rtil<br />
for hver 50<br />
Tons <strong>de</strong>rover.<br />
Dampskibe.<br />
Indgaaen<strong>de</strong> Udgaaen<strong>de</strong><br />
l:ste Distrikt s<strong>om</strong> oven Doll. 2.— pr Fod Dybgaaen<strong>de</strong> Doll. 1.75<br />
2:<strong>de</strong>t » 2.50 » 2.76<br />
3:die<br />
Forhaling.<br />
» 3.— » » » 3.50<br />
Ei over 100 Tons Register Doll. 2.—<br />
Fra 100 Tons til 200 Tons » 2.50<br />
» 200 » » 300 » » 3.75<br />
» 300 » » 400 » » 5.—<br />
og 30 et<br />
for hver 50<br />
Tons <strong>de</strong>rover.<br />
5. Econ<strong>om</strong>y Head.<br />
Lodsdistrikt etableret med Grændser fra Harringtonflo<strong>de</strong>n til Banflo<strong>de</strong>n.<br />
Betræffen<strong>de</strong> Distriktets Trælastexport i <strong>de</strong>t forlöbne Aar foreligger ikke<br />
afslutte<strong>de</strong> Opgaver an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s end i officielle Værdiopgaver over Exporten,<br />
hvortil jeg ne<strong>de</strong>nfor skal k<strong>om</strong>me tilbage. Af <strong>de</strong> foreliggen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lscirculærer<br />
synes imidlertid med Tilforla<strong>de</strong>lighed at kunne sluttes, at <strong>de</strong>nne har været<br />
adskillig indskrænket un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> i foregaaen<strong>de</strong> Aar exportere<strong>de</strong> Kvantitæter.<br />
Saale<strong>de</strong>s angiver et Han<strong>de</strong>lscirkulære for Quebec, og s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatter samtlige<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte Toldsted sorteren<strong>de</strong> Udhavne, en Export af Tömmer af alle<br />
Slags 6,799,800 Kubikfod mod i Aaret 1885 10,832,600 d:o, og af Planker<br />
4,589,494 Quebec-Std mod i Aaret 1885 4,850,256, og efter et Mid<strong>de</strong>ltal<br />
for <strong>de</strong> seneste 5 Aar henholdsvis 10,715,488 og 5,435,557; og et lignen<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> <strong>de</strong>n hele Trælastexport fra Provindserne New Brunswick og Nova<br />
Scotia;<br />
fra New Brunswick 276,320,398 superficielle Fod, mod i Aaret 1885<br />
291,747,383, og fra Nova Seotia 86,280,125 superficielle Fod, mod i Aaret<br />
1885 79,647,765, med nogle mindre Kvantitæter af Birket<strong>om</strong>mer fra begge<br />
Provindser.<br />
Omsat til S:t Pet. Standard vil Plankeexporten fra <strong>de</strong> ovenfor nævnte<br />
Dele af Distriktet andrage 244,900 mod 253,100 i Aaret 1885, og hvortil<br />
for begge Aar k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n Export <strong>de</strong>r er foregaaet fra Ste<strong>de</strong>r ved S:t Law-
374<br />
renceflo<strong>de</strong>n beliggen<strong>de</strong> ovenfor Quebec, s<strong>om</strong> Batiscau, Three Rivers, Sorel og<br />
Montreal; og T<strong>om</strong>merexporten <strong>om</strong>sat til Loads vil andrage henholdsvis 156,000,<br />
mod c:a 210,000, og hvoraf fremgaaer at <strong>de</strong>t hovedsagelig er <strong>de</strong>nne <strong>de</strong>r har<br />
været li<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, eller maaske rettere kuns været aftagen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r en gjennem<br />
senere Aarrækker vedværen<strong>de</strong> Tilbagegang. Den eneste Deel af Distriktet<br />
hvor nogen Fremgang i Export har fun<strong>de</strong>t Sted er fra Provindsen Nova Scotia,<br />
og s<strong>om</strong> soger sin Grund i udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> Jernbaneforbin<strong>de</strong>lser med <strong>de</strong> indre Distrikter,<br />
navnlig ved Parrsboro og Amherst, sidstnævnte med Udskibningsste<strong>de</strong>r Baie<br />
Verte, Tidnish og Northport.<br />
Overvintren<strong>de</strong> Beholdninger angives saale<strong>de</strong>s:<br />
for Quebec 2,087,797 Quebec Std Planker mod i Aaret 1885 1,788,278 d:o<br />
J> » 12,402,697 Kubikfod Tömmer » » » 11,814,568 »<br />
og for Provindserne New Brunswick og Nova Scotia 25,000,000 superficielle<br />
Fod mod i foregaaen<strong>de</strong> Aar 17,000,000 d:o.<br />
Angaaen<strong>de</strong> Fiskeriernes Afkastning foreligger for Canadas vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
ingen Oplysning, hvorimod <strong>de</strong>r fra Newfoundland berettes at Torskefiskeriet<br />
vestenfor Cap Race var godt og paa Bankerne udmærket, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n<br />
nordlige Deel af Oen næsten ganske mislykke<strong>de</strong>s og paa Labradorkysten kuns<br />
har afgivet <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>t Halve mod <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, og vil saale<strong>de</strong>s for<br />
hele Colonien rimeligvis vise sig at have været un<strong>de</strong>r et Mid<strong>de</strong>lsaar. New<br />
Foundlands Deeltagelse i Bankfiskeriet er i stærk Udvikling, hvorimod Labradorfisket<br />
trues med Tilbagegang.<br />
Distriktets, eller rettere <strong>de</strong>tte exclusive New Foundland, men inclusive<br />
Britisk Columbia, Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>ætning angives ved officielle Kil<strong>de</strong>r til ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Værdier:<br />
Export.<br />
Produkter af Bjærgværksdrift Doll. 3,817,579 mod i 1885 Doll. 3,785,947<br />
» Fiskeri » 6,879,266 » » 7,126,834<br />
» Skovbrug » 20,222.343 » » 20,501,956<br />
» Dyreriget » 23,853,762 » » 22,235,923<br />
» Agerbrug » 18,377,495 » » 16,776,268<br />
Manufakturer » 2,964,374 > » 2,772,216<br />
Forskjellige Produkter » 627,526 574.659<br />
Tilsammen egne Produkter Doll. 76,742,345 mod i 1885 Doll. 73,773,803<br />
Transitvarer » 8,949,039 » » 7.281,959<br />
Total Export Doll. 85,691,384 mod i 1885 Doll. 81,055,762<br />
Import Doll. 98,064,382 mod i 1885 Doll. 93,720,961<br />
og viser saale<strong>de</strong>s Fremgang for samtlige Exportprodukter, Fiskerierne og Skovbruget<br />
undtagen, s<strong>om</strong> hver viser en Tilbagegang med c:a 74 Million Dollars.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel vil give en Oversigt over Aktiemarke<strong>de</strong>ts Stilling og<br />
Fluktuationer for en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong> væsentligste Bankinstitutioner:
375<br />
og viser saale<strong>de</strong>s en Fremgang i Værdi s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong> paa disse Aktier indbetalte<br />
Belöb representorer henved 7 Millioner Dollars og hvoraf tur<strong>de</strong> sluttes en<br />
overhove<strong>de</strong>t sund og tilfredstillen<strong>de</strong> Tilstand i Lan<strong>de</strong>ts c<strong>om</strong>mercielle Forhol<strong>de</strong>.<br />
Af andre Forhol<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n Distriktet <strong>de</strong>r fortjener Opmærks<strong>om</strong>hed, navnlig<br />
s<strong>om</strong> in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> M<strong>om</strong>enter af Betydning for <strong>de</strong>ts Fremtid, ere <strong>de</strong>els <strong>de</strong> mellem<br />
Canada og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater opstaae<strong>de</strong> Uoverensstemmelser betræffen<strong>de</strong> canadiske<br />
Fiskerfartoiers Rettighe<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n canadiske Farvan<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>els <strong>de</strong> mellem<br />
New Foundland og Mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t opstaae<strong>de</strong> Forviklinger angaaen<strong>de</strong> Forbud mod<br />
Salg eller Opsamlen af Agn af fremme<strong>de</strong> Fiskere paa Coloniens Kyster, og <strong>om</strong><br />
hvilke Forhol<strong>de</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> vil give en Oversigt.<br />
Efter at <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater i Aaret 1885 hav<strong>de</strong> opsagt <strong>de</strong>n da med<br />
Storbritannien gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Traktat betræffen<strong>de</strong> amerikanske Fiskeres Rettighe<strong>de</strong>r<br />
in<strong>de</strong>n canadiske Farvan<strong>de</strong> og ved <strong>de</strong> canadiske Kyster, indtraadte traktatmæssige<br />
Bestemmelser mellem begge Magter, afslutte<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 20:<strong>de</strong> October 1818 i<br />
London, og ved hvilke bestemmes <strong>de</strong>els at amerikanske Un<strong>de</strong>rsaatter ere forbudne<br />
at tage, torre eller tilbere<strong>de</strong> Fisk in<strong>de</strong>n en Grændse af 3 Sömile fra<br />
nogen Kyst, Bugt, Vig eller Havn i visse Dele af <strong>de</strong> britiske Besid<strong>de</strong>lser af<br />
Amerika, og <strong>de</strong>els at amerikanske Fiskerfartöier skal tilla<strong>de</strong>s at anlöbe saadanne<br />
Bugter og Havne for Beskyttelse og for Reparation af Ska<strong>de</strong> samt for Indkjob<br />
af Trævarer og Anskaffelse af Vand, men i intet an<strong>de</strong>t Oiemed.<br />
Un<strong>de</strong>r Praktiseren af disse Bestemmelser er af <strong>de</strong>n canadiske Regjering<br />
gjort gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> <strong>de</strong>els at amerikanske Fiskerfartöier <strong>de</strong>rved ere forbudne at<br />
forsyne sig med Proviant og andre Skibsfornö<strong>de</strong>nhe<strong>de</strong>r end <strong>de</strong> nævnte, og at<br />
indkjobe Agn i canadiske Havne, og <strong>de</strong>els at Grændselinien for tilladt Fiskeri<br />
bliver at regne fra Retlinien mellem Bugtens y<strong>de</strong>rste Od<strong>de</strong>r, hvor Kysten<br />
danner en saadan Bugt; en Fortolkning s<strong>om</strong> har foranlediget Anhol<strong>de</strong>lser og<br />
i flere Tilfæl<strong>de</strong> Confiskation af amerikanske Fiskerfartöier, samt ogsaa ved<br />
andre Anledninger paafört disse og <strong>de</strong>res Besætninger Forviklinger og Tab, og<br />
hvorved <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Regjering formener sine Un<strong>de</strong>rsaatter forfor<strong>de</strong>lte<br />
un<strong>de</strong>r traktatmæssige Bestemmelser og bestaaen<strong>de</strong> Lovgivning, ved hvilke disse<br />
formenes tilsikre<strong>de</strong> en hver Han<strong>de</strong>lsfartöier i Almin<strong>de</strong>lighed tilk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Rettighed.<br />
Sagen har givet Anledning til Forhandlinger mellem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Staters og <strong>de</strong>n britiske Regjering, hvilken sidste har stöttet <strong>de</strong>n canadiske Fortolkning,<br />
hvad har fremkaldt stærk Misnöie bland Interessere<strong>de</strong> i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater, og allere<strong>de</strong> foranlediget Lovbestemmelser emanere<strong>de</strong>, ved hvilke disses<br />
Regjering er blevet bemyndiget til i Tilfæl<strong>de</strong> at tage Repressalier ved Paalæg<br />
af höie Toldsatser paa canadisk Fiskeimport, eller endog ganske at forby<strong>de</strong><br />
saadan, hvor<strong>om</strong> særskildt Indberetning afgives un<strong>de</strong>r 7:<strong>de</strong> <strong>de</strong>nnes, og hvortil<br />
henvises forövrigt, med Tilföien<strong>de</strong> at, forsaavidt disse Bestemmelser blive satte
376<br />
i Kraft, vil, i fölge <strong>de</strong>n senest udk<strong>om</strong>ne Han<strong>de</strong>lsstatistik, canadiske Fiskeprodukter<br />
til en Værdi af c:a 2'/, Million Dollars, saltet og an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s tilberedt<br />
Pisk, blive tvungen til at söge sit Marked i andre Lan<strong>de</strong>, og fersk Pisk til<br />
en Værdi af c:a 1 Million Dollars blive afskaaret fra <strong>de</strong>t eneste u<strong>de</strong>nlandske<br />
Marked hvor <strong>de</strong>n kan anbringes, og hvoraf vil sees at Sagen er af saa stor<br />
Betydning for canadiske Fiskeriinteresser, at <strong>de</strong>r fra Canadas Si<strong>de</strong> maaske vil<br />
blive insisteret paa vidtgaaen<strong>de</strong> Forholdsregler foretagne af Mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong>,<br />
hvis ikke imo<strong>de</strong>k<strong>om</strong>ne, maaske tor fremkal<strong>de</strong> Sön<strong>de</strong>rriven af <strong>de</strong>t mellem disse<br />
bestaaen<strong>de</strong> allere<strong>de</strong> meget lose politiske Baand. Imidlertid er <strong>de</strong>t at haabe at,<br />
med lidt Imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>menhed fra begge Si<strong>de</strong>r, vil en for begge Parter tilfredstillen<strong>de</strong><br />
OrdniDg opuaaes.<br />
De mellem New Foundland og Mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t opstaae<strong>de</strong> Forviklinger soger<br />
sin Grund i at Colonien fin<strong>de</strong>r sig stærkt trykket i sin Fiskeribedrift ved <strong>de</strong>n<br />
Kegjeringsun<strong>de</strong>rstöttelse s<strong>om</strong> navnlig franske Fiskerfartöier ny<strong>de</strong>, og ved hvilke<br />
disse sættes istand til at kunne un<strong>de</strong>rsælge <strong>de</strong> newfoundlandske Fiskeexportörer<br />
og fortrænge disse fra sine gamle Marke<strong>de</strong>r. I Betragtning heraf, og da do<br />
ved New Foundlands Kyster fisken<strong>de</strong> franske Un<strong>de</strong>rsaatter væsentlig er henvist<br />
til Indkjöb eller Opsamlen af <strong>de</strong>n for sin Bedrift fornödne Agn paa og ved<br />
disse, blev s<strong>om</strong> Repressalie i Coloniens lovgiven<strong>de</strong> Forsamling i forrige Aar<br />
vedtaget en Lovbestemmelse <strong>de</strong>r forby<strong>de</strong>r saadant Indkjöb eller Opsamlen af<br />
fremme<strong>de</strong> Magters Un<strong>de</strong>rsaatter, men s<strong>om</strong> ei blev sanktioneret af <strong>de</strong>n britiske<br />
Regjering, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r paastaaes, væsentlig bevæget <strong>de</strong>rtil ved Paavirkning af<br />
fransk Indfly<strong>de</strong>lse og af franske Interesser. Det forly<strong>de</strong>s, og rimeligvis ei<br />
u<strong>de</strong>n Grund, at Beslutningen vil blive gjentaget af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aars lovgiven<strong>de</strong><br />
Forsamling for Colonien, og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Vicekonsul i S:t Johns anförer,<br />
at hvis Beslutningen ei sanktioneres af <strong>de</strong>n britiske Regjering, vil Labradorfisket,<br />
hvor Fisken i tilberedt Tilstand nu koster Doll. 2.40 pr Quintal, maatte opgives.<br />
Andre Stemmer reiser sig for Tilslutning til Canada for <strong>de</strong>rved at<br />
opnaa större Indfly<strong>de</strong>lse og en friere Selvbestemmelse.<br />
Jeg har i forskjellige tidligere Indberetninger <strong>om</strong>handlet Bygningen af <strong>de</strong>n<br />
canadiske Stillehavebane, <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed gjorte Fremskridt og Værkets Fuldforelse,<br />
og hvorved Atlanterhavet og <strong>de</strong>t stille Hav er blevet sat i Jernbaneforbin<strong>de</strong>lse<br />
med hinan<strong>de</strong>n gjennem canadisk Territorium og med En<strong>de</strong>stationer i Quebec<br />
paa <strong>de</strong>n ene Si<strong>de</strong> og Port Moody i Britisk Columbia paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n. S<strong>om</strong><br />
paakrævet Afslutning gjenstaar at forbin<strong>de</strong> En<strong>de</strong>stationen i Quebec med Jernbanenettet<br />
paa <strong>de</strong>n sydlige Si<strong>de</strong> af S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n ved en Bro over <strong>de</strong>nne,<br />
hvorfor <strong>de</strong>r nu söges Parliamentsact, og s<strong>om</strong> er i <strong>de</strong>n Grad paakrævet af store<br />
Interesser, at Arbei<strong>de</strong>ts Iværksættelse og Fuldforelse u<strong>de</strong>ntvivl kuns er et Tidsspörgsmaal<br />
for <strong>de</strong> nærmeste faa Aar. Dens Kosten<strong>de</strong> er calculeret til c:a 4<br />
Millioner Dollars. — Dette Storværks Betydning, naar saale<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>lig fuldfort,<br />
for saavel Distriktets Fremtid s<strong>om</strong> for en större Deel af Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en kan<br />
visselig ei let overvur<strong>de</strong>res, al<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong>t synes at ligge i Sagens Natur, at<br />
<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> afgiven<strong>de</strong> <strong>de</strong>n korteste og meest bekvemme Vei mellem <strong>de</strong> store Produktions-<br />
og C<strong>om</strong>sumptionslan<strong>de</strong> i Europa og <strong>de</strong>n nordlige Deel af <strong>de</strong>t stille<br />
Hav, Japan og China, vil tiltrække sig ei alene Persontrafikken, men ogsaa<br />
en större Deel af Varetransporten mellem disse, og hvormed, s<strong>om</strong> ovenfor anledningsvis<br />
nævnt, en Begyn<strong>de</strong>lse allere<strong>de</strong> er gjort i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar. Men<br />
ogsaa i politisk Henseen<strong>de</strong> har Værket <strong>de</strong>n störste Betydning, s<strong>om</strong> styrken<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t britiske Riges Forsvarsevne af <strong>de</strong>ts Stillehavs- og ostindiske Besid<strong>de</strong>lser,<br />
ved <strong>de</strong>n hurtigste og bekvemmeste Fremsen<strong>de</strong>lse af Tropper og Materiel, overalt<br />
hvor landværts gjennem britisk Territorium.<br />
W. A. Schwartz.
Messina <strong>de</strong>n 15 mars 1887.<br />
377<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 219 tons<br />
utrikes ort ank<strong>om</strong>mo 6 svenska 2,863 »<br />
» » i barlast 25 » 15,813 »<br />
Till Sverige afgingo med last 16 7,717<br />
utrikes ort » » 17 11,945<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 15 norska » 5,014<br />
utrikes ort » 71 35,195<br />
i barlast 87 41,212<br />
Till Norge afgingo med last 22 11,935<br />
utrikes ort 104 47,583<br />
i barlast 46 » 23,083<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 9 3 <strong>om</strong> 43,291<br />
tons, hvaraf 7 svenska <strong>om</strong> 3,082 tons <strong>och</strong> 86 norska <strong>om</strong> 40,209 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 159 <strong>om</strong> 79,180 tons, hvaraf 33 svenska <strong>om</strong><br />
19,662 tons oeh 126 norska <strong>om</strong> 59,518 tons.<br />
Af till distriktet un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> inklarera<strong>de</strong> fartyg voro<br />
af <strong>de</strong> svenska fartygen 15 ångare <strong>om</strong> 12,9 77 tons <strong>och</strong><br />
af <strong>de</strong> norska 145 » » 61.356<br />
eller tillsammans 160 ångare <strong>om</strong> 74,333 tons.<br />
For<strong>de</strong>lingen paa <strong>de</strong> forskjellige Stationer af i 1884, 1885 og <strong>1886</strong> til<br />
Distriktet ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Tabel.<br />
1884 1885 <strong>1886</strong><br />
Ant. Tons Ant. Tons Ant. Tons<br />
Messina 49 27,484 49 24,105 54 24,930<br />
Augusta 5 2,123 9 3,622 5 2,138<br />
Catania.... 31 14,429 54 25,160 29 14,148<br />
Girgenti 3 1,664 6 2,862 8 5,333<br />
Licata 1 413 8 3,706 3 1,467<br />
Marsala 2 1,190 3 1,404 3 1,168<br />
Milazzo 6 3,443 14 7,494 9 4,412<br />
Palermo 14 11,550 23 15,073 16 8,756<br />
Riposto 19 13,988 41 22,607 17 10,420<br />
Scoglitti — — — — 4 2,063<br />
Siracusa 11 5,182 14 5,764 13 5,438<br />
Terranova 1 212 5 1,616 1 313<br />
Trapani 47 25,420 68 32.994 43 19,730<br />
Ialt 189 107,098 294 146,407 205 100,316
378<br />
Aarsagen til <strong>de</strong>nne Formindskelse, <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fal<strong>de</strong>r paa Vicekonsulsstationerne,<br />
maa söges <strong>de</strong>ls i en forholdsvis ringe Saltexport fra Trapani,<br />
<strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>n langvarige Karantæne, s<strong>om</strong> afholdt mange af vore Fartöier at söge<br />
til Sicilien, men ogsaa for en stor Del i <strong>de</strong>n stadig tiltagen<strong>de</strong> Konkurrence<br />
af nye italienske og fremme<strong>de</strong> Dampskibslinier i alle Retninger.<br />
Svenske Lloyds Dampskibe un<strong>de</strong>rholdt ogsaa i <strong>1886</strong> Forbin<strong>de</strong>lse mellem<br />
Sicilien og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger. Denne Linie er imidlertid altfor uregelmæssig<br />
til at <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Exportörer kan benytte sig af <strong>de</strong>n i nogen större Udstrækning.<br />
Saavel Importen til s<strong>om</strong> Exporten fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger foregaar<br />
<strong>de</strong>rfor frem<strong>de</strong>les hovedsagelig med engelske, danske, tydske og hollandske Linier.<br />
Nogen Bedring er vistnok indtraadt i <strong>de</strong>t hidindtil existeren<strong>de</strong> mislige Forhold,<br />
men endnu staar meget at udrette fra Re<strong>de</strong>riets Si<strong>de</strong>.<br />
Konsulatet har gjontagne G-ange paapeget Nødvendighe<strong>de</strong>n af en regelmæssig<br />
directe Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse mellem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger og Italien, hvilken<br />
utvivls<strong>om</strong>t vil<strong>de</strong> bidrage i en væsentlig Grad til vor Han<strong>de</strong>ls Opk<strong>om</strong>st.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Oversigt over hvorle<strong>de</strong>s <strong>de</strong> forskjellige Nationers Skibe <strong>de</strong>ltog i<br />
Farten paa Messina i <strong>1886</strong> tur<strong>de</strong> læses med Interesse:<br />
Import. De anstille<strong>de</strong> Forsög paa at introducere vore forskjellige Exportartikler<br />
paa Sicilien har stödt paa mange Vanskelighe<strong>de</strong>r, men le<strong>de</strong><strong>de</strong> ogsaa i<br />
<strong>de</strong>t fbrlöbne Aar til et glæ<strong>de</strong>ligt Resultat i <strong>de</strong>t Importen tiltog i en bety<strong>de</strong>lig<br />
Grad. Ifölge <strong>de</strong> foreliggen<strong>de</strong> Opgaver importere<strong>de</strong>s fra Sverige:<br />
1,200,000 Kilog. Jern (671.210 1885), 42,164 Kilog. Spiger (intet<br />
1885), 100 Kasser Staal (intet 1885), 400 Standard Trælast (135 1885),<br />
184 Kasser Ol, 1,700 Flasker Punsch, 2 transportable Bygninger, nogle mindre<br />
Partier Döre. Dörlister og Glasvarer — ledige Flasker; og fra Norge:<br />
1,766,010 Kilog. Stokfisk (1,634,539 1885), 165,996 Kilog. Klipfisk<br />
* Heri er iberegnet <strong>de</strong> Dampskibe, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> til Messina for Kul.
379<br />
(113,320 1885), 1,800 Tons Is (intet 1885), nogle mindre Partier Trælast,<br />
Medicintran, Tjære, Sild, Ansjovis, 01 og Aquavit.<br />
Jern. Importen af <strong>de</strong>nne Artikel udviser en bety<strong>de</strong>lig Forögelse i Sammenligning<br />
med <strong>de</strong> tidligere Aar. Man begyn<strong>de</strong>r imidlertid nu mere og mere<br />
at benytte italiensk Jern paa Grund af <strong>de</strong>ts Prisbillighed.<br />
Noteringerne paa <strong>de</strong> forskjellige Sorter vare:<br />
Svensk Jern i Knipper Lire 35.— pr 100 Kilogr.<br />
» » i Stænger » 31.— » »<br />
Italiensk » » » 17.55 » »<br />
» » i Knipper » 19.55 > »<br />
Welsk » » . » 19.55 »<br />
» » i Stænger .. » 17.55 » »<br />
Krone assorteret VB » 21.50 » »<br />
Spiger importeres hovedsagelig fra Belgien i Fa<strong>de</strong> og sælges til Lire 40.—<br />
pr 100 Kilogr.<br />
Staal niaa bære Fabrikantens Stempel, da man ellers tror, at Varen er<br />
slet. Det importere<strong>de</strong> Kvantum solgtes med Tab fordi <strong>de</strong>t ei var stemplet.<br />
Trælast. Importen af <strong>de</strong>nne Artikel vil forhaabentlig y<strong>de</strong>rligere tiltage.<br />
Til Trapani ank<strong>om</strong> i 18 86 for förste Gang en Ladning directe fra Göteborg<br />
med et svensk Fartöi. Vor Trælasts farligste Konkurrent er Pitchpine og Trælast<br />
fra Osterrige, s<strong>om</strong> erhol<strong>de</strong>s i mere brugbare Dimensioner og til meget lave<br />
Priser.<br />
Döre og Dörlister tur<strong>de</strong> kunne <strong>om</strong>sættes i större Partier <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Fabrikanter vil<strong>de</strong> foretage en Reise til Sicilien og stu<strong>de</strong>re Forhol<strong>de</strong>ne.<br />
Stokfisk. Da Oliehösten i Calabrien gav et nogenlun<strong>de</strong> rigeligt Udbytte,<br />
var Omsætningen ganske livlig. Salgspriserne vare i Messina un<strong>de</strong>r Saisonen<br />
September—Januar Lire 72 à 95 pr 100 Kilogr. for prima Hollan<strong>de</strong>r.<br />
Törfisk. For ringere Vare notere<strong>de</strong>s Lire 70 à 72.<br />
Klipfisk. Konsulatet har gjentagne Gange fremhævet, at Fisken i Messina<br />
sælges i udvan<strong>de</strong>t Tilstand og at <strong>de</strong>n norske Vare li<strong>de</strong>r at' en væsentlig Mangel<br />
— at <strong>de</strong>n hurtig oplöser sig ved at ligge i Vand —, hvilket ikke er Tilfæl<strong>de</strong>t<br />
med Newfoundlandsfisken. Vi maa <strong>de</strong>rfor absolut söge at rette paa<br />
<strong>de</strong>nne Mangel, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nu paabegyndte Import af norsk Klipfisk til <strong>de</strong>tte<br />
Distrikt skal kunne have Fremgang. Newfoundlandsfisken <strong>om</strong>sættes til Lire<br />
62 pr 100 Kilogr. For norsk Vare fandt ingen Notering Sted. Totalimporten<br />
til Messina af Klipfisk opgik til 944,203 Kilogr. Directe Import af norsk<br />
Klipfisk til Siracusa fandt i 18 86 for förste Gang Sted med et norsk Fartöi,<br />
s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> fra Bergen og udlosse<strong>de</strong> 30,000 Kilogr.<br />
Af <strong>de</strong>t fra Norge importere<strong>de</strong> Kvantum Fisk ank<strong>om</strong> 1,250,077 Kilogr.<br />
Stokfisk og al Klipfisken directe med 7 norske Dampskibe og 3 norske Seilfartöier.<br />
Is. Spörgsmaalet hvorvidt norsk Is vil vedblive at være Gjenstand for<br />
Import til Distriktet tur<strong>de</strong> allere<strong>de</strong> iaar faa en praktisk Lösning. Kvaliteten<br />
befandtes at være udmærket, men Smeltningen var uhyre stor, og da Isfabrikkerne<br />
nedsatte Salgsprisen, led Iuiportorerne forholdsvis store Tab. Ved Hjælp<br />
af <strong>de</strong>n hoste<strong>de</strong> Erfaring haaber man imidlertid iaar at kunne konkurrere med<br />
Fabrikkerne, forudsat at Regjeringen ikke indgaar paa disses Forslag — at<br />
belægge norsk Is med Told. Af <strong>de</strong> 5 Ladninger, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>merens<br />
Löb, losse<strong>de</strong>s 3 i Messina og 2 i Palermo. Alle Fartöierne vare norske<br />
— 2 Dampskibe og 3 Seilskibe.
380<br />
I min forrige Aarsberetning <strong>om</strong>talte jeg <strong>de</strong>n beklagelige Omstændighed,<br />
at selv <strong>de</strong> af vore Affærsmænd, s<strong>om</strong> bereise ItalieD, anser <strong>de</strong>t överflödigt at<br />
besöge Sicilien, og at alle Forretninger <strong>de</strong>rfor maa opgjöres pr Correspondance.<br />
Nogen Forandring heri er <strong>de</strong>sværre endnu ikke indtraadt.<br />
At fin<strong>de</strong> paali<strong>de</strong>lige Agenter paa Sicilien for Salget af vore Exportartikler<br />
er en meget vanskelig Sag. De större Firmaer vil ikke befatte sig <strong>de</strong>rmed, og<br />
blandt <strong>de</strong> mindre fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r næsten ingen, s<strong>om</strong> Konsulatet tör anbefale, da<br />
Han<strong>de</strong>lsmoralen hos disse Folk i Regelen er overmaa<strong>de</strong> slap.<br />
At <strong>de</strong>r paa hele Sicilien ikke fin<strong>de</strong>s et svensk eller norsk Firma, er en<br />
Eiend<strong>om</strong>melighed. Jeg anser <strong>de</strong>t ikke umuligt, at en ung, dygtig og sprogkyndig<br />
Mand med nogle Midler tur<strong>de</strong> kunne bry<strong>de</strong> sig en Bane i Catania<br />
s<strong>om</strong> Agent.<br />
Export. Uagtet Hösten faldt godt ud var <strong>1886</strong> et for Siciliens Han<strong>de</strong>l<br />
og Skibsfart höist ufor<strong>de</strong>lagtigt Aar. Det vigtigste Marked for Omsætteisen<br />
af Siciliens Produkter — Appelsiner, Citroner etc. — er <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater.<br />
Californien og Florida dyrker imidlertid nu uhyre Kvanta af disse Frugtsorter,<br />
især Appelsiner, hvilket bevirker, at Exporten fra Sicilien aarlig aftager i<br />
en bety<strong>de</strong>lig Grad. Det er <strong>de</strong>rfor sandsynligt, at Frugtpriserne vil fal<strong>de</strong> og<br />
at Exporten til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger og andre Lan<strong>de</strong> vil tiltage. Paa flere<br />
Ste<strong>de</strong>r er man dog begyndt at oprykke Frugttrærne og i disses Sted plante<br />
Vinbusken.<br />
Sicilien exporterer allere<strong>de</strong> nu store Kvanta Vin — især til Frankrige.<br />
I Catania og til<strong>de</strong>ls i Messina hersker <strong>de</strong>r for Oieblikket en bety<strong>de</strong>lig<br />
Pengekrise. Konsulatet tror <strong>de</strong>rfor at bur<strong>de</strong> anbefale vore Exportörer at iagttage<br />
<strong>de</strong>n störste Forsigtighed.<br />
I Forbin<strong>de</strong>lse med mine forskjellige Rapporter, i hvilke jeg udtalte, at<br />
jeg ansaa at svensk Sprit tur<strong>de</strong> kunne blive Gjenstand for Import til Sicilien,<br />
glæ<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t mig at kunne med<strong>de</strong>le, at Carlshamns Spritförädlings-Aktie-Bolag<br />
i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar har aabnet en Filiale med General<strong>de</strong>pot i Messina, hvorfra<br />
man agter at forsyne Bari, Grækenland, Tyrkiet, Malta etc. med Sprit. Ifölge<br />
<strong>de</strong> statistiske Opgaver importerer Sicilien aarlig <strong>om</strong>kring 10,000 Fa<strong>de</strong> Sprit<br />
— hovedsagelig fra Tydskland og for en Del fra O<strong>de</strong>ssa.<br />
Til <strong>de</strong>t i <strong>1886</strong> i Messina ved Hjælp af indsamle<strong>de</strong> Bidrag oprette<strong>de</strong> Sømandshjem<br />
er <strong>de</strong>r aabnet Adgang for vore engelsktalen<strong>de</strong> Sömænd, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r<br />
vil kunne tilbringe sine Fritimer paa en nyttig og behagelig Maa<strong>de</strong> samt forefin<strong>de</strong><br />
svenske og norske Aviser.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n var i <strong>de</strong>t forlöbne Aar god. — Intet Fartöi indkjöbtes<br />
for svensk eller norsk Regning.<br />
Til Konsulatet ank<strong>om</strong> 415 og afsendtes <strong>de</strong>rfra 568 Breve og Telegrammer<br />
mod henholdsvis 335 og 456 i 1885.<br />
Wilh. Klouman.
381<br />
San Francisco <strong>de</strong>n 12 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,878 tons<br />
» » med last 4 norska » » 3,192 »<br />
» » i barlast 17 » » » 13,622 »<br />
Till » afgingo med last 5 svenska » » 3,878 »<br />
» 18 norska » » 14.847 B<br />
i barlast 3 » » » 2,082 B<br />
I Aarets Löb har et forholdsvis bety<strong>de</strong>ligt Antal svenske og norske Skibe<br />
fun<strong>de</strong>t Sysselsættelse i Trælastfragten mellem Puget Sound, Washington Territory,<br />
og Australien, Syd-Amerika og China me<strong>de</strong>ns blot 3 norske Skibe, 2 herfra<br />
og 1 fra Portland, Oregon, have fun<strong>de</strong>t Employment i Kornfragterne til<br />
Europa. Fragterne her fra San Francisco til U. K. have, s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel udviser, været meget lave, og er <strong>de</strong>tte vel en af Hovedgrun<strong>de</strong>ne hvorfor<br />
saa faa af vore Skibe <strong>de</strong>ltog i <strong>de</strong>nne Fragtfart, men paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> ere<br />
<strong>de</strong> fleste svenske og norske Træskibe, s<strong>om</strong> för pleie<strong>de</strong> at fare mellem San<br />
Francisco og Europa med Kornvarer, nu for gamle og for smaa til at <strong>de</strong>t<br />
skul<strong>de</strong> kunne svare Regning at fare herfra til nu gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Fragter. Jernskibe,<br />
store tidsmæssige, have gradvis fordrevet vore Træskibe og <strong>om</strong> ikke <strong>de</strong> Skandinaviske<br />
Skibsre<strong>de</strong>re fölge med og bygge saadanne Fartoier, vil <strong>de</strong>t blive en<br />
Skjæl<strong>de</strong>nhed at se svenske og norske Skibe i San Franciscos Havn.<br />
Til mit Distrikt ank<strong>om</strong> ialt 5 svenske og 21 norske Skibe, drægtig tilsammen<br />
20,692 Tons, hvoraf imidlertid blot 2 norske, Jernskibet sEuropaB<br />
og Træskibet sOcean , til en sammenlagt Drægtighed af 2,094 Tons og med<br />
en indgaaen<strong>de</strong> Bruttofragt af £ 1,500 og en udgaaen<strong>de</strong> dito af £ 4,330, k<strong>om</strong><br />
her til Pladsen, 2 til San Pedro og 1 til San Diego; alle <strong>de</strong> andre gik ballaste<strong>de</strong><br />
til Puget Sound, Washington Territory.<br />
Fra Puget Sound afseile<strong>de</strong> ialt 20 Skibe med en samlet Drægtighed af<br />
15,230 Eeg.-Tons og med en udgaaen<strong>de</strong> Bruttofragt af £ 27,370. 1 norsk<br />
Skib, BUnion», 901 Tons, seile<strong>de</strong> fra Portland, Oregon, til Cork f. o. med Hve<strong>de</strong>,<br />
udgjören<strong>de</strong> en Bruttofragt af £ 2,700. 0. 7. Ved Aarets UdgaDg tilbagelaa<br />
3 norske Skibe, hvoraf 2 i Puget Sound, W. T., og 1 i Eureka, Cai.<br />
Fra <strong>de</strong> hertil ank<strong>om</strong>ne Fartöier römte 7 Mand og paamönstre<strong>de</strong>s 7 Mand,<br />
og fra »Unions römte i Portland 1 Mand og paamönstre<strong>de</strong>s 1. Om Forandringer<br />
i Besætningen paa <strong>de</strong> fra Puget Sound afgaae<strong>de</strong> Skibe kan jeg ikke<br />
give nogen Oplysning, da Vicekonsulatet i Port Townsend ikke begyndte sin<br />
Virks<strong>om</strong>hed för end l:ste Januar 1887, heller ikke for <strong>de</strong> fra San Diego og<br />
San Pedro afgaae<strong>de</strong> Skibe, naar undtages at Capt. Pe<strong>de</strong>rsen af »Remittent»<br />
tilskrev Konsulatet at hans an<strong>de</strong>n Styrmand og 7 Mand hav<strong>de</strong> römt fra ham.<br />
Af Konsulatet indkassere<strong>de</strong>s og hjemsendtes Arvemidler til:<br />
Sverige Doll. 1,835.46<br />
Norge » 1,733.34<br />
Doll. 3,568.80
382<br />
Fragterne for Hve<strong>de</strong> til U. K. for Ordre have været pr Træskibe pr<br />
Ton un<strong>de</strong>r:<br />
Januar höiest £ 1. 7. 6 lavest £ 1. 5. 0<br />
Februar ... s 1. 12. 6 » 1. 6. 0<br />
Marts 1. 13. 9 » 1. 10. 0<br />
April » » 1. 12. 9 » » 1. 10. 0<br />
Mai » » 1. 12. 6 » » 1. 8. 0<br />
Juni » » 1. 12. 6 l. 11. 3<br />
Juli 1. 8. 6 » 1. 7. 6<br />
August ... 1. 12. 6 » 1. 10. 0<br />
September » 1. 8. 9 1. 8. 0<br />
October ... 1. 7. 6 1. 7. 6<br />
November 1. 7. 6 » 1. 7. 6<br />
December 1. 6. 3 1. 2. 6<br />
Jernskibe fra 2 Sh. 6 D. til 5 Sh. höiere.<br />
Safarien. Opgave over Antallet af Fartöier samt disses Drægtighed indklarere<strong>de</strong><br />
i San Franciscos Havn i <strong>1886</strong>.<br />
Skibe Tons<br />
Fra Atlanterhavs-Havnene 35 61,387<br />
Storbritanien 106 170,048<br />
Tydskland 2 1,788<br />
Italien 2 1,698<br />
» Belgien 5 6,555<br />
Australien og New Zealand 156 220,096<br />
China 53 110,339<br />
Japan 9 11,937<br />
Sandvigs-Öerne 199 92,133<br />
Selskabs-Öerne og andre Öer i Stille Havet 31 10,851<br />
Britisk Ostindien 7 10,399<br />
Kussisk Asia 2 359<br />
Britisk Columbia 160 193,619<br />
Mexico 37 16,296<br />
Central-America og Panama 45 70,125<br />
» Ecuador 4 657<br />
Peru 3 1,503<br />
» Chili 8 5,832<br />
La Plata-Flo<strong>de</strong>n 2 2,694<br />
Mauritius 1 1,440<br />
Hvalfiskfangst 43 12,618<br />
Jagt- og Fiskerie-Expeditioner 16 3,074<br />
Udklarere<strong>de</strong>:<br />
Tilsammen 926 1,005,448<br />
Skibe Tons<br />
Til Atlanterhavs-Havnene 21 29,625<br />
Storbritanien 277 422,011<br />
Frankrige 36 58,072<br />
Tydskland 2 1,891<br />
Belgien 8 13,617<br />
» Australien 24 34,022
383<br />
Til China 37 85,492<br />
» Russisk Asia 8 2,988<br />
> Sandvigs-Öerne 137 62,836<br />
» Selskabs-Öerne og andre Öer i Stille Havet 32 8,460<br />
> Britisk Columbia _. 142 170,748<br />
» Mexico 40 17,270<br />
> Central-America og Panama 45 70,214<br />
Ecuador 2 314<br />
Chili 3 2,859<br />
Gibraltar f. o. Mid<strong>de</strong>lhavet 5 6,028<br />
Italien 2 3,209<br />
Mauritius 1 1,265<br />
Cap <strong>de</strong>t go<strong>de</strong> Haab 4 3,727<br />
» Hvalfangst 47 15,278<br />
Jagt- og Fiskcrie-Expeditioner . 21 1,338<br />
Tilsammen 894 1,011,264<br />
hvorefter San Francisco bliver <strong>de</strong>n 4:<strong>de</strong> störste Havn for Skibsfart i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater.<br />
Skibsbyggeri. I Aarets Löb blev i mit Distrikt bygget 37 Fartöier. Af<br />
disse var 1 Jern- og 1 Staal-Skruedampskib, Resten Træ-Seilskibe. Störste<strong>de</strong>len<br />
Smaaskibe og ingen over 600 Tons. For Bygning af större Jernskibe<br />
har vore mekaniske Værkste<strong>de</strong>r tidligere ikke været tilstrækkelig forberedte,<br />
men har nu et af <strong>de</strong>m (BThe Union Iron WorksB) forskaffet sig <strong>de</strong> nödvendige<br />
Redskaber, Maskiner etc., og kan nu bygge Jernskibe til hvilken s<strong>om</strong> helst<br />
Störrelse. Med <strong>de</strong>tte Værksted har <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Regjering efter nöie<br />
Un<strong>de</strong>rsögelse netop afsluttet Contract <strong>om</strong> Bygning af et Staal-Pantserskib,<br />
drægtig 4,000 Tons. Store tidsmæssige Tördokke, forbun<strong>de</strong>t med Værkste<strong>de</strong>t,<br />
tilla<strong>de</strong>r selv <strong>de</strong> störste Krigsskibe at dokke og reparere her.<br />
Hvalfangst. Til <strong>de</strong>nne Expedition udruste<strong>de</strong>s ialt herfra 44 Skibe, hvoraf<br />
alle paa 1 nær, <strong>de</strong>r forliste, retournere<strong>de</strong> hertil med et Udbytte af tilsammen<br />
20,307 Tdr Hvalolie, 332,931 "8 Hvalben og 5,273
384<br />
Alaska Doll. 444,975<br />
Idaho > 7,733,500<br />
Montana » 20,840,000<br />
Utah > 8.631,595<br />
Colorado » 25,000,000<br />
New Mexico » 3,821,871<br />
Arizona » 6,103,378<br />
Dakota » 2,856,687<br />
Mexicos Vestkyst » 2,108,694<br />
Britisk Col<strong>om</strong>bia 742,845<br />
Tilsammen Doll. 103,011,761<br />
hvoraf Guld til en Værdi af. Doll. 30,773,759<br />
» Solv » » 53,776,055<br />
Kobber » » 9,276,755<br />
» Bly » » 9,185,192<br />
Doll. 103,011,761<br />
Af Solv sendtes herfra til China til en Værdi af Doll. 16,558,612.<br />
I San Francisco Mynt præge<strong>de</strong>s <strong>1886</strong> Doll. 25,370,652 mod 23,508,869<br />
Dollars i 1885.<br />
Hve<strong>de</strong>. Udbyttet af Hve<strong>de</strong>hosten i California anslaaes til 22,000,000<br />
Centals mod 18,000,000 Centals i 1885 og Udforselen til 15,832,155 Centals<br />
til en Værdi af Doll. 21,443,167 mod 11,665,631 Centals vur<strong>de</strong>re<strong>de</strong> til Doll.<br />
16,223,982 i 1885.<br />
Meel. Heraf udfortes i <strong>1886</strong> 1,124,615 Tdr à 196 SB Netto pr Td.,<br />
værd Doll. 4,372,965 mod 1,290,495 Tdr værd Doll. 5,323,333 i 1885.<br />
Byg. Hösten heraf anslaaes til 10,800,000 Centals eller <strong>de</strong>n störste s<strong>om</strong><br />
nogensin<strong>de</strong> har været paa <strong>de</strong>nne Kyst, og Udforselen opgives til 952,193 Centals,<br />
vur<strong>de</strong>re<strong>de</strong> til Doll. 1,258,000.<br />
Vin. Saa nær man kan lære skal <strong>de</strong>r i California i <strong>1886</strong> være tilvirket<br />
c:a 20,000,000 Gallons eller næsten dobbelt saameget s<strong>om</strong> forrige Aar, og<br />
udskibe<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r ialt 5,293,587 Gallons til en Værdi af <strong>om</strong>trent Doll. 2,500,000<br />
mod 4,487,550 Gallons vur<strong>de</strong>re<strong>de</strong> til 2,396,000 Dollars i 1885. Efter hvad<br />
man nu har erfaret, tilvirke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r i 1885 næsten 11 1 /, Million Gallons Vin,<br />
altsaa <strong>om</strong>trent 3 Millioner Gallons mere end opgivet i Konsulatets Rapport<br />
f. A., men <strong>de</strong>ngang ansaa alle Interessere<strong>de</strong> at selv 8,750,000 Gallons var<br />
höit anslaaet.<br />
Brandy. 450,000 Gallons producere<strong>de</strong>s heraf og udskibe<strong>de</strong>s 325,000<br />
Gallons til en Værdi af c:a 730,000 Dollars mod 265,250 Gallons vur<strong>de</strong>re<strong>de</strong><br />
til Doll. 665,408 i 1885.<br />
Törre<strong>de</strong> Frugter. Af disse maa först nævnes Rosiner, hvoraf <strong>de</strong>r i <strong>1886</strong><br />
pakke<strong>de</strong>s 703,000 Kasser à 20 IB eller ikke mindre end 400,000 Kasser<br />
mere end forrige Aar. Dernæst k<strong>om</strong>mer franske Bl<strong>om</strong>me med 2,000,000 &,<br />
tydske dito med 125,000
385<br />
ser, Pærer og Bl<strong>om</strong>mer. Værdien tör ansættes til for Gröntsager Doll. 1.5 6<br />
pr Dusin Daaser og for Frugt til Doll. 2.2 5 pr Dusin Daaser.<br />
Uld. Af Uld klippe<strong>de</strong>s i California i <strong>1886</strong> ialt 38,509,160 S. Fra<br />
Oregon modtoges 6,469,500 S og fra andre Ste<strong>de</strong>r 246,500 S, og udskibe<strong>de</strong>s<br />
i Aarets Löb 34,583,450 ll værdsatte til Doll. 5,500,000. Ved Aarets<br />
Udgang tilbagelaa c:a 4,500,000 "ffi.<br />
Kviksölv. Heraf producere<strong>de</strong>s i California ialt 30,110 Flasker og udskibe<strong>de</strong>s<br />
söværts 6,267 Flasker til en Værdi af Doll. 221,474, og af Resten<br />
gik Mesteparten til Mexico landværts. Priserne vare i Begyn<strong>de</strong>lsen af Aaret<br />
Doll. 32 pr Flaske, men betaltes ved Udgangen af Aaret Doll. 38.7 5, og har<br />
man Haab <strong>om</strong> at 1887 vil se hoiere Priser.<br />
Trælast. Til San Francisco ank<strong>om</strong> ialt 298,897,888 Fod Trælast, og<br />
udskibe<strong>de</strong>s herfra 15,458,909 Fod værd Doll. 309,222. Fra mit District<br />
udskibe<strong>de</strong>s lait 92,356,415 Fod uhövlet og 10,410,599 Fod hövlet Last.<br />
Priserne for Furu ved <strong>de</strong> nordlige Sagbrug ere for Nærværen<strong>de</strong> Doll. 10<br />
for Forstnævnte og Doll. 18 for Sidstnævnte, eller <strong>om</strong>trent Doll. 2 mere pr<br />
1,000 Fod end i Begyn<strong>de</strong>lsen af Aaret.<br />
Lax. Af preserveret Lax indpakke<strong>de</strong>s paa <strong>de</strong>nne Kyst 933,354 Kasser<br />
à 4 Dusin Boxer pr Kasse til en Værdi af Doll. 4,666,770.<br />
Columbia-Flo<strong>de</strong>n gav 479,250 Kasser<br />
Britisk Columbia 163,004 »<br />
Alaska - _ 120,700 »<br />
resten paa Sruaaflo<strong>de</strong> her paa Kysten.<br />
Humle. Heraf hoste<strong>de</strong>s paa Stillehavskysten ialt 56,500 Baller à 180 16<br />
pr Balle mod 50,000 Baller for 1885. Heraf fal<strong>de</strong>r paa:<br />
California - 28,500 Baller<br />
Oregon 8,500 »<br />
Washington Territory. 19,500 »<br />
For extra fin Humle indrömme<strong>de</strong>s saa höit s<strong>om</strong> 32'/, Cent pr ll. i Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af Sæsonen, men kan nu ikke mere end 18 à 20 Cent opnaaes. For<br />
mindre god Kvalitet kan noteres fra 16 Cent ned til 12 Cent pr ll.<br />
Honning. Udbyttet anslaaes til 6,800,000 "8 mod 3,250,000 ll i 1885,<br />
men <strong>de</strong>svære var Priserne iaar saa lave at <strong>de</strong>r kuns levne<strong>de</strong>s meget li<strong>de</strong>n Gevinst<br />
for <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r befatte sig med Biavl.<br />
Stenkul. Heraf ank<strong>om</strong> til <strong>de</strong>nne Havn i Aarets Lob fra:<br />
Australia 287,293 Tons<br />
Britisk Columbia - 253,819 »<br />
Storbritanien . — 180,664 »<br />
Östlige Stater og Minerne i Washington Territory, Oregon<br />
og California 365,914 »<br />
Ialt 1,087,690 Tons.<br />
Priserne have i Aarets Löb varieret for <strong>de</strong> forskjellige Sorter fra Doll.<br />
5.50 til Doll. 7.50 pr Ton.<br />
Fra Portland Oregon udklarere<strong>de</strong>s ialt 15 4 Fartoier, drægtige 166,153<br />
Tons, med Hve<strong>de</strong> og Meel til Europa.<br />
Ber. <strong>om</strong> HumUl o. Sjöfart. 27
386<br />
Fragterne have været til U. K. for Ordre i:<br />
Januar... höieat 46 Sh. 8 D. lavest 35 Sh.<br />
Februar 43 » » 35 »<br />
Marts ... » 45 » » 37 » 6 D.<br />
April ... > 42 » 6 » » 35 » 6 »<br />
Mai » 40 » » 35 »<br />
Juni ... » 42 » 6 » » 35 »<br />
Juli ... 40 » » 35 »<br />
August » 4 2 » 6 » » 37 » 6 »<br />
Septemb. » 4 3 » 9 » »36 » 6 »<br />
October » 43 » 9 » » 30 »<br />
Novemb. » 42 » 6 » » 31 » 3 »<br />
Decemb. » 43 » 9 » » 38 » 9 »<br />
for Jernskibe, med 2 Sh. 6 D. à 5 Sh. mindre for Træskibe, men Portland<br />
besöges kun skjel<strong>de</strong>nt af saadanne.<br />
Værdien af Udforselen <strong>de</strong>rfra opgik til Doll. 16,960,147, og vare <strong>de</strong><br />
fornemste Udförselartikler Hve<strong>de</strong> og Meel til en Værdi af Doll. 8,300,000,<br />
Lax til en Værdi af Doll. 2,746,257 og Uld til en Værdi af 2,372,799.<br />
EJterspbrgselen for Trælast fra Washington Territory tiltager hvert Aar,<br />
og er for nærværen<strong>de</strong> <strong>de</strong> fleste Sagbrug engagere<strong>de</strong> for en længere Tid at<br />
k<strong>om</strong>me.<br />
Fragterne <strong>de</strong>rfra have varieret fra 40 til 45 Sh. til Sidney, 47 Sh. 6 D.<br />
à 55 Sh. til Melbourne og A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong>, 37 Sh. 6 D. à 42 Sh. 6 D. til Vestkysten<br />
og 50 à 55 Sh. til La Plata-Flo<strong>de</strong>n og Shanghai med jevn god Efterspbrgsel<br />
for passen<strong>de</strong> Træskibe med Bougporte.<br />
For Rödtræ fra Humboldt Bay til Australia og England er <strong>de</strong>r betalt<br />
Fragt af respective 55 Sh. og 75 Sh., men vil man henle<strong>de</strong> Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
paa at Skibe, s<strong>om</strong> laste<strong>de</strong> stikker dybere end Höi<strong>de</strong>n 14 Fod, ikke kan k<strong>om</strong>me<br />
ud <strong>de</strong>rfra.<br />
Emigrationen str<strong>om</strong>mer ind til <strong>de</strong>tte District ikke alene fra <strong>de</strong> Östlige<br />
Stater, men ogsaa fra Europa, og ank<strong>om</strong> til California alene <strong>om</strong>trent 21,000<br />
Emigranter i <strong>1886</strong>. Her saavels<strong>om</strong> i Oregon og Washington Territory er<br />
endnu meget og godt Land at tage op, og s<strong>om</strong> i en tidligere af Konsulatets<br />
Rapporter <strong>om</strong>talt, er her for Folk med li<strong>de</strong> Penge, god Helse og Arbeidslyst<br />
bedre Ledighed at slaa sig igjennem og sikkre sig en god Fremtid end nogen<br />
andre Ste<strong>de</strong>r i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, men for Ubemidle<strong>de</strong> er her vanskeligt at<br />
kunne klare sig.<br />
Af svenske og norske Artikler sees frem<strong>de</strong>les Jern, Staal, Tjære, Tran,<br />
Tændstikker, Punsch, Aqvavit og Woodpulp (Træmasse). Experimentet med<br />
Ansjovis mislykke<strong>de</strong>s, i<strong>de</strong>t nemlig Daaserne, efteråt <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> henstaaet<br />
i nogle Uger, begyndte <strong>de</strong>n ene efter <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n at sky<strong>de</strong> Bun<strong>de</strong>ne i <strong>de</strong>n<br />
Form ^, og efter Aabning befandtes Fisken at være sur. Kun<strong>de</strong> man faa<br />
en god holdbar Vare, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>n villigt fin<strong>de</strong> et godt Marked her.<br />
Udsigterne for 1887 Aars Höst ere nu efter nyligt fal<strong>de</strong>nt rigeligt Regn<br />
meget go<strong>de</strong>.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n er over hele mit District god.<br />
Lund.
Barcelona <strong>de</strong>n 31 mars 1887.<br />
387<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Frän Sverige ank<strong>om</strong>nio med last 35 svenska fartyg <strong>om</strong> 16,054 tons<br />
utrikes ort » 112 82,107 »<br />
» » i barlast 43 28,985 »<br />
Till Sverige afgingo ined last 39 » 28,074 »<br />
» i barlast I 467<br />
utrikes ort med last 23 15,389<br />
s i barlast 127 83,216<br />
Från Norge ankonitno med last 103 norska » 36,563<br />
utrikes ort B 262 » 124,09 7<br />
» » i barlast 104 » 41,255<br />
Till Norge afgingo med last 17 » 6,742»<br />
» i barlast 9 4,677<br />
utrikes ort med last 222 93,055<br />
i barlast 216 93,171<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 512 <strong>om</strong> 258,821<br />
tons, <strong>de</strong>raf 147 svenska <strong>om</strong> 98,161 oeb 365 norska <strong>om</strong> 160,660 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 301 <strong>om</strong> 143,260 tons, <strong>de</strong>raf 62 svenska<br />
<strong>om</strong> 43,463 <strong>och</strong> 239 norska <strong>om</strong> 99,797 tons.<br />
De hamnar i distriktet, hvarest konsulat-tjenstemän finnas anstäl<strong>de</strong>, besöktes<br />
af:<br />
för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på följan<strong>de</strong> hamnar:<br />
142 svenska ångare <strong>om</strong> 107,876 tons,<br />
48 B segelfartyg » 19,270 B<br />
190 svenska fartyg <strong>om</strong> 127,146 tons, <strong>och</strong><br />
355 norska ångare <strong>om</strong> 148,038 tons,<br />
114 » segelfartyg B 51,877 B<br />
469 norska fartyg <strong>om</strong> 199,915 tons,
388<br />
mot följan<strong>de</strong> antal fartyg s<strong>om</strong> besökte hamnarna <strong>år</strong> 1885:<br />
147 svenska ångare <strong>om</strong> 104,605 tons<br />
36 » segelfartyg » 12,466 »<br />
183 svenska fartyg <strong>om</strong> 117,071 tons, <strong>och</strong><br />
228 norska ångare <strong>om</strong> 100,935 tons<br />
81 » segelfartyg » 36,717 »<br />
309 norska fartyg <strong>om</strong> 137,652 tons.<br />
Uti föregåen<strong>de</strong> uppgifter beräknas antalet af fartygen sås<strong>om</strong> ett för hvarjc<br />
gång s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t besökte en af <strong>de</strong> olika hamnarna, oaktadt att <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r samma<br />
resa anlöpte flera af <strong>de</strong>samma, men verkstäl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssa resor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
af endast:<br />
16 olika svenska ångare af 11,299 tons<br />
54 » norska » B 24,828 »<br />
medan <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska segelfartygen, med tvenne undantag, gjor<strong>de</strong> endast<br />
en resa hvarje.<br />
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten af <strong>de</strong> svenska åugarne var 760 tons hvarje <strong>och</strong> af <strong>de</strong><br />
norska 417 tons, samt af <strong>de</strong> svenska segelfartygen 400 tons <strong>och</strong> af <strong>de</strong> norska<br />
455 tons.<br />
Från utrikes orter <strong>och</strong> <strong>de</strong> spanska besittningarna ank<strong>om</strong>mo till alla Spaniens<br />
hamnar följan<strong>de</strong> antal fartyg:<br />
Ångare Segelfartyg<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Med last, spanska 4,917 3,609,204 3,189 284,479<br />
» utländska 4,145 3,011,257 2.202 451,043<br />
I barlast, spanska 560 352,278 627 28,839<br />
» utländska 2,848 2,190,913 941 204,395<br />
mot:<br />
Summa <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 12,470 9,163,652 6,959 968,756
389<br />
Ångare <strong>och</strong> segelfartyg<br />
Antal Tons<br />
Med last, spanska 6,609 2,897,429<br />
» utländska 6,250 3,430,120<br />
I barlast, spanska 581 166,995<br />
B utländska 3,298 1,996,409<br />
Summa <strong>år</strong> 1885 16,738 8,490,953<br />
Den spanska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan af fartyg öfverstigan<strong>de</strong> 100 tons drägtighet<br />
bestod <strong>de</strong>n 1 januari <strong>1886</strong> af:<br />
65 ångare <strong>från</strong> 101 till 200 tons drägtighet<br />
73 » » 201 » 500 B<br />
104 » » 501 B 1,000 »<br />
138 » öfverstigan<strong>de</strong> 1,000 »<br />
380 ångare, <strong>och</strong><br />
300 segelfartyg <strong>från</strong> 101 till 200 tons drägtighet<br />
327 » » 201 B 500 B<br />
46 » » 501 » 1,000 »<br />
3 B öfverstigan<strong>de</strong> 1,000 B<br />
6 76 segelfartyg.<br />
Fraktfart. Den förtjenta bruttofrakten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> belöper för svenska<br />
fartyg för införda laster:<br />
Kr. 531,400 af ångarne<br />
B 319,800 » segelfartygen<br />
Kr. 851,200 mot kr. 711,800 <strong>år</strong> 1885; <strong>och</strong> <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong> för<br />
utförda laster:<br />
Kr. 243,600 med ångarne<br />
» 32,200 B segelfartygen<br />
Kr. 275,800 mot kr. 459,600 <strong>år</strong> 1885.<br />
Bruttofrakten fortjent af norska fartyg belöper un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> för införda<br />
laster:<br />
Kr. 594,200 af ångarne<br />
» 942,200 B segelfartygen<br />
Kr. 1,536,400 mot kr. 1,339,600 <strong>år</strong> 1885; <strong>och</strong> <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong> för<br />
utförda laster:<br />
Kr. 644,000 med ångarne<br />
B 85,600 B segelfartygen<br />
Kr. 729,600 mot kr. 487,000 <strong>år</strong> 1885.<br />
Den förnämsta sysselsättning, hvari svenska fartyg hafva användts vid<br />
transport af varor till <strong>och</strong> <strong>från</strong> hamnarna i distriktet, har varit:<br />
Vid importen: Med sprit <strong>från</strong> Danzig <strong>och</strong> Stettin samt några få <strong>de</strong>rmed<br />
<strong>från</strong> Karlshamn, med t<strong>om</strong>ma fat <strong>från</strong> Nord-Frankrike, för att återvända<br />
med vinlast, med hvete <strong>från</strong> New-York, stenkol <strong>från</strong> England etc., <strong>de</strong>tta för
390<br />
hvad s<strong>om</strong> ang<strong>år</strong> ångarne; <strong>och</strong> för segelfartygen med trävaror <strong>från</strong> Sverige,<br />
Finland <strong>och</strong> Nord-Amerika, med stenkol <strong>från</strong> England <strong>och</strong> Sidney.<br />
Vid exporten: För ångarne med vin, olja, russin, frukt etc. till Sverige,<br />
med vin till Frankrike, med frukt till England <strong>och</strong> Nord-Frankrike. För segelfartygen<br />
med salt till Sverige.<br />
Af norska ångare funno <strong>de</strong> flesta af <strong>om</strong>kring 400 tons drägtighet sysselsättning<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> så kalla<strong>de</strong> »time charters», förnämligast för att <strong>från</strong> Nord-<br />
Frankrike <strong>och</strong> Cette hitbringa till hamnarna i distriktet t<strong>om</strong>ma fat <strong>och</strong> afgå<br />
med vin <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>. De vanligaste konditionerna hafva varit fres 6 — 8,000 pr<br />
månad, med fria hamnumgäl<strong>de</strong>r oeh stenkol.<br />
Dessut<strong>om</strong> vid importen: För ångare med klippfisk <strong>från</strong> Bergen, Aalesund<br />
<strong>och</strong> Christiansund, för att utlossa smärro partier i åtskilliga spanska hamnar<br />
<strong>och</strong> en <strong>de</strong>l sluta lossningen i Italien, med hvete <strong>och</strong> majs <strong>från</strong> Svarta hafvet,<br />
med brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Galatz, med sprit <strong>från</strong> Sverige, med stenkol <strong>från</strong> England etc.<br />
För segelfartygen med trävaror <strong>från</strong> Norge, Sverige, Finland, Adriatiska<br />
hafvet <strong>och</strong> Nord-Amerika, med b<strong>om</strong>ull, sprit, ekstäfver, petroleum etc. <strong>från</strong><br />
Förenta Staterna, med talg <strong>från</strong> Paysandu, guano <strong>från</strong> Punta <strong>de</strong> Lobos, stenkol<br />
<strong>från</strong> England etc.<br />
Vid exporten: Med vin till Frankrike, frukt, jernmalm, bly till England<br />
<strong>och</strong> vindrufvor till S:t Petersburg för ångare, samt för segelfartyg med salt<br />
till Norge <strong>och</strong> Sverige, jernskrot till Förenta Staterna, gräs till England etc.<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg betinga<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lfrakter hafva varit vid<br />
importen: för sprit <strong>från</strong> Danzig <strong>och</strong> Stettin 27 sh. 6 d. & 10 % <strong>och</strong> <strong>från</strong><br />
Karlshamn 25 sh. pr ton, för stenkol <strong>från</strong> England 13 sh. pr ton, för klippfisk<br />
<strong>från</strong> Norge 2'/4 pesetas pr 54 kg, för plankor <strong>från</strong> svenska <strong>och</strong> finska<br />
hamnar i Östersjön 60 pesetas & 5 % pr S:t Petersb. stand., <strong>från</strong> Canada<br />
65 pesetas, för hvete <strong>och</strong> majs <strong>från</strong> Svarta hafvet 2 l /t francs pr charge, för<br />
b<strong>om</strong>ull <strong>från</strong> Förenta Staterna "/6i d. pr ft?, petroleum 3 sh. 6 d. pr 40 gallons,<br />
hvete 4 sh. pr quarter, för stenkol <strong>från</strong> Sidney 25 sh. pr ton, för talg <strong>från</strong><br />
Paysandu 21 francs <strong>och</strong> för guano <strong>från</strong> Punta <strong>de</strong> Lobos 30 sh. pr ton.<br />
Vid exporten: För frukt etc. till Sverige 40 sh. pr ton, för vin till<br />
Nord-Frankrike 20 francs pr 1,000 liter, för salt till svenska Östersjöhamnar<br />
90 öre <strong>och</strong> till Norge 80 öre pr 6 kbf.<br />
Af alla till Spanien importera<strong>de</strong> varor ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>från</strong><br />
utlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong> spanska besittningarna:<br />
<strong>och</strong> exportera<strong>de</strong>s:<br />
m. tons 518,604 med spanska ångare<br />
» 193,324 » » segelfartyg<br />
m. tons 711,928 eller 24.20 % un<strong>de</strong>r inhemsk flagga,<br />
m. tons 1,745,327 med utländska ångare<br />
» 484,490 » » segelfartyg<br />
m. tons 2,229,817 eller 75.80 % un<strong>de</strong>r främman<strong>de</strong> flagga,<br />
m. tons 690,462 med spanska ångare<br />
» 144,946 » » segelfartyg<br />
m. tons 835,408 eller 13.96 % un<strong>de</strong>r inhemsk flagga,<br />
m. tons 4,833,742 med utländska ångare<br />
» 313,385 » » segelfartyg<br />
m. tons 5,147,127 eller 86.04 % un<strong>de</strong>r främman<strong>de</strong> flagga,
391<br />
mot 26.44 <strong>och</strong> 73.66 % vid importen, <strong>och</strong><br />
18.79 <strong>och</strong> 81.21 % » exporten <strong>år</strong> 1885.<br />
Import. Till alla hamnarna i distriktet importera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af<br />
allt slags ordinärt sågadt <strong>och</strong> hugget trävirke:<br />
Från Sverige:<br />
med svenska fartyg kbm. 20,200<br />
B norska » » 22,400<br />
» andra nationers » -- » 21,000 kbm. 63,600<br />
Från Norge:<br />
med norska fartyg - » 1,100<br />
Från Finland:<br />
med svenska fartyg — kbm. 7,500<br />
» norska » » 21,200<br />
» andra nationers » - » 86,500 s 115 200<br />
Från Nord-Amerika:<br />
med svenska fartyg... _ kbm. 1,500<br />
» norska » B 20,600<br />
» andra nationers » B 29,400 B 51 500<br />
Från andra län<strong>de</strong>r:<br />
med norska fartyg kbm. 2,300<br />
» andra nationers » » 11,700 B 14 000<br />
kbm. 245,400<br />
mot: <strong>år</strong> 1885 <strong>år</strong> 1884<br />
<strong>från</strong> Sverige kbm. 57,600 kbm. 63,440<br />
» Norge B 2,700 B 2,100<br />
» Finland B 94,900 » 75,170<br />
B Nord-Amerika <strong>och</strong> andra län<strong>de</strong>r B 41,900 B 73,460<br />
Till hela Spanien importera<strong>de</strong>s häraf:<br />
Kbm. 496,216 un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>, mot<br />
» 401,128 B 1885.<br />
kbm. 197,100 kbm. 214,170<br />
Sås<strong>om</strong> synes har importen af plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Sverige till hamnarna<br />
i distriktet varit något större uu<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t näst föregåen<strong>de</strong>,<br />
men <strong>de</strong>n förnämsta tillökningen har dock egt rum <strong>från</strong> Finland, hvari<strong>från</strong><br />
expedierats en stor <strong>de</strong>l 3X9 tums 14 fots bandsåga<strong>de</strong> furuplankor, hvilka<br />
fortfaran<strong>de</strong> aro <strong>de</strong> i <strong>de</strong>ssa hamnar mest <strong>om</strong>tyckta, till så låga pris, oaktadt <strong>de</strong><br />
högre tullumgäl<strong>de</strong>rna af pesetas 0.7 5 pr kbm., att <strong>de</strong>t svenska virket med<br />
sv<strong>år</strong>ighet <strong>de</strong>rmed kunnat täfla. Medan förbrukningen af Bpitchpine» aftagit,<br />
har »spruce» <strong>från</strong> britiska Nord-Amerika, gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t billiga pris hvartill <strong>de</strong>n<br />
utfaller, till följd af <strong>de</strong> låga frakterna, nära nog utträngt granvirket <strong>från</strong> Östersjön.<br />
De <strong>från</strong> Cralatz un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en importera<strong>de</strong> laddningarna granbrä<strong>de</strong>r<br />
hafva af <strong>de</strong>nna orsak ej kunnat uppehålla konkurrensen med »9pruce».<br />
Ej heller un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har <strong>de</strong>t lyckats kunna införa användan<strong>de</strong>t i<br />
<strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af lan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> i Sverige <strong>och</strong> Norge tillverka<strong>de</strong> dörrar, jalusier etc,<br />
oaktadt <strong>de</strong>n ytterst billiga införselstullen af 2 pesetas pr kbm.
392<br />
Några få laddningar plankor, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit i konsignation till försäljning<br />
<strong>från</strong> svenska Östersjöhamnar, hafva ernått pris motsvaran<strong>de</strong> endast 3 5—40<br />
pesetas för tolft furu, reducerad till 3X9 tums 14 fot engelskt mått <strong>om</strong> bord,<br />
enligt qvalitet <strong>och</strong> sortering.<br />
Af svenskt stangjern <strong>och</strong> stål har, oaktadt <strong>de</strong>ss allmänt erkända utmärkta<br />
qvalitet, importen inskränkt sig till 1,250 tons till hela distriktet, s<strong>om</strong> betydligt<br />
lager <strong>de</strong>raf ännu fans på hand sedan föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vida<br />
billigare pris hvartill <strong>de</strong>t inhemska stangjernet afyttras. Af smältstycken har<br />
<strong>från</strong> Sverige intet parti ank<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>.<br />
Till distriktet importera<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> qvantiteter sprit un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong>:<br />
Hktl. 91,000 <strong>från</strong> Sverige<br />
J> 620,500 » Tyskland<br />
v 29,200 » andra län<strong>de</strong>r<br />
Hktl. 740,700<br />
mot hktl. 668,400 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
I alla spanska tullkamrar förtulla<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> hktl. 1,088,564 sprit <strong>och</strong> bränvin af alla slag, mot<br />
J> 1885 » 948,139 d;o.<br />
Priset å prima svensk <strong>och</strong> tysk sprit, s<strong>om</strong> vid början af <strong>år</strong>et notera<strong>de</strong>s<br />
till pesetas 220 pr fat af 516 liter, oförtullad, inklusive fatet, nedgick efter<br />
hand till pesetas 175, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> behållningen är betydlig i alla hamnarna, med<br />
jemn tillförsel, medan afsättningen är trög, finnes ingen utsigt till snar förbättring.<br />
Till Barcelona importera<strong>de</strong>s af sprit <strong>från</strong> alla län<strong>de</strong>r <strong>år</strong>:<br />
1884 1885 <strong>1886</strong><br />
fat 17,714 35,819 37,395<br />
Hvarje fat kan beräknas innehålla <strong>om</strong>kring 600 liter öfver hufvud.<br />
Från <strong>de</strong>n 1 januari till <strong>de</strong>n 22 innevaran<strong>de</strong> mars importera<strong>de</strong>s <strong>år</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 1887<br />
fat 12,457 6,651<br />
hvaraf <strong>från</strong> Sverige 1,500 3,000<br />
Af klippfisk importera<strong>de</strong>s till distriktet:<br />
Från Norge:<br />
med norska ångare kg. 7,966,000<br />
» » segelfartyg » 203,000<br />
J> andra nationers d:o, direkte <strong>och</strong><br />
indirekte. » 670,000 kg. 8,839,000<br />
stockfisk » 90,000<br />
» Frankrike <strong>och</strong> besittningarna i Nord-<br />
Amerika kg. 2,279,000<br />
» New Foundland etc » 8,312,000<br />
» Island, Shetland etc » 606,000 s 11,197 000<br />
mot:<br />
Summa un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> kg. 20,126,000
393<br />
Från Norge (klipp- <strong>och</strong> stockfisk) kg. 9,375,300<br />
» Frankrike » 1,143,900<br />
» New Foundland » 9,253,400<br />
B Island etc _ r> 744,300<br />
är 1885 kg. 20,516,900<br />
Af klipp- <strong>och</strong> stockfisk fbrtulla<strong>de</strong>s i alla Spaniens tullkamrar:<br />
Kg. 44,387,113 un<strong>de</strong>r är <strong>1886</strong>, mot<br />
» 48,024,203 » 1885.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>n mellan Spanien <strong>och</strong> Danmark afsluta<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktat ej blifvit<br />
ratificerad, erlägger <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Island k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> klippfisken i tullumgäl<strong>de</strong>r pesetas<br />
4.80 pr 100 kg. mera än <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Norge samt Frankrike <strong>och</strong> England med<br />
<strong>de</strong>ss besittningar i Nord-Amerika-<br />
Förbrukningen i Catalonien af <strong>de</strong>n i Frankrike beredda klippfisken, förnämligast<br />
af <strong>de</strong>n vid Island fiska<strong>de</strong>, tilltager på ett för <strong>de</strong>n norska oroväckan<strong>de</strong><br />
sätt, emedan <strong>de</strong>ss qvalitet <strong>och</strong> utseen<strong>de</strong> numera förbättrats, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n lätthet<br />
hvarmed <strong>de</strong>taljörerna kunna efter behof förse sig med <strong>de</strong> hvarje vecka <strong>från</strong><br />
Marseille k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> ångarne, <strong>och</strong> <strong>de</strong> liberala betalningsvilkor s<strong>om</strong> medgifvas.<br />
— Den hitk<strong>om</strong>mer <strong>om</strong>sorgsfullt emballerad med halm i säckar af 40 kg. nettovigt,<br />
hvilka se<strong>de</strong>rmera transporteras till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t.<br />
Den norska fiskeD har <strong>de</strong>remot lemnat skäl till klagan, så väl angåen<strong>de</strong><br />
beredningssättet s<strong>om</strong> utseen<strong>de</strong>t.<br />
Me<strong>de</strong>lpriset hvartill prima norsk klippfisk försålts partivis i Barcelona<br />
<strong>och</strong> Tarragona, <strong>de</strong> förnämsta markna<strong>de</strong>rna <strong>de</strong>rför, har varit, efter afdrag af<br />
tull- <strong>och</strong> alla lossningsumgäl<strong>de</strong>r, 50 pesetas pr 100 kg. mot 60 pesetas un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1885.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> varor importera<strong>de</strong>s direkte <strong>från</strong> Sverige smärre<br />
partier punsch, tändstickor, öl, tjära, beck etc.; samt <strong>från</strong> Norge tran, öl,<br />
fiskmagar, pappersmassa etc.<br />
De förnämsta till Spanien importera<strong>de</strong> varor voro un<strong>de</strong>r:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 28
394<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela importen uppgick till:<br />
Pesetas 583,462,697 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, mot<br />
» 583,589,739 » 1885.<br />
Tulluppbör<strong>de</strong>n var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
Pesetas 122,767,007 införsels-, transitoriska, extraordinära etc. afgifter.<br />
» 162,264 exportafgifter.<br />
» 7,978,574 navigationsafgifter.<br />
» 210,307 andra slags afgifter.<br />
Pesetas 131,118,152 mot<br />
B 125,468,195 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
Export. Med <strong>de</strong>stination till Sverige hafva <strong>från</strong> distriktet exporterats<br />
följan<strong>de</strong> varor: Till Sverige <strong>från</strong> Tarragona, Barcelona <strong>och</strong> Valencia 6,000<br />
hktl ordinärt rödt vin, <strong>från</strong> Malaga 3,000 arr. hvitt <strong>och</strong> sött vin, 20,000 arr.<br />
russin, 6,300 arr. fikon, 15,000 arr. olja, <strong>från</strong> Denia 7,500 qtfc russin, <strong>från</strong><br />
Almeria 3,000 fat vindrufvor, <strong>från</strong> Torrevieja 5,600 tons salt, samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
<strong>från</strong> åtskilliga hamnar smärre partier af apelsiner, citroner, p<strong>om</strong>eransskal, man<strong>de</strong>l,<br />
fjä<strong>de</strong>r, vindrufvor etc.<br />
Med <strong>de</strong>stination till Norge, <strong>från</strong> Barcelona, Tarragona <strong>och</strong> Valencia, endast<br />
smärre partier ordinärt rödt vin, <strong>från</strong> Malaga 400 arr. hvitt vin, 5,600 arr.<br />
russin, 2,000 arr. fikon, 500 fat vindrufvor samt smärre partier af andra slags<br />
artiklar af <strong>de</strong> till Sverige exportera<strong>de</strong>. Dessut<strong>om</strong> <strong>från</strong> Torrevieja 9,250 tons salt.<br />
Indirekte hafva <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> af alla <strong>de</strong>ssa varor afsändts åtskilliga partier<br />
med bestämmelse till Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Från saltverket vid Cap Gata (Almeria) har ingen export af salt för <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena egt rum un<strong>de</strong>r förflutna <strong>år</strong>et, då ingen behållning <strong>de</strong>raf fans sedan<br />
<strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>och</strong> insamlingen först på hösten kun<strong>de</strong> börja. — I Torrevieja<br />
hafva insamlats samma qvantiteter s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r vanliga <strong>år</strong>, af rödt, grått <strong>och</strong> hvitt salt.<br />
De förnämsta artiklar s<strong>om</strong> exporterats <strong>från</strong> Spanien till utrikes orter voro:
Vär<strong>de</strong>t af exporten var:<br />
395<br />
Pesetas 684,892,135 <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, mot<br />
» 647,123,665 5> 1885.<br />
Oaktadt <strong>de</strong>n oroan<strong>de</strong> politiska- ställningen, me<strong>de</strong>lmåttig skörd <strong>och</strong> förnämligast<br />
<strong>de</strong> låga pris s<strong>om</strong> varit rådan<strong>de</strong> å lan<strong>de</strong>ts produkter, hvarigen<strong>om</strong> stora<br />
afbränningar uppstått i <strong>de</strong>t allmänna välstån<strong>de</strong>t, hafva dock un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>et<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna med utlan<strong>de</strong>t ej lidit i <strong>de</strong>n utsträckning s<strong>om</strong> var att frukta.<br />
Deremot, gen<strong>om</strong> öfverproduktion af industriella alster <strong>och</strong> minskad förbrukningsförmåga<br />
bland <strong>de</strong>n stora allmänheten, befinner sig industrien i Catalonien i en<br />
kritisk ställning, med en talrik arbetarebefolkning, vand vid oafbruten sysselsättning<br />
<strong>och</strong> hög aflöning. När någon af <strong>de</strong> större industriella anläggningarne<br />
sökt nedsätta aflöningen eller inskränka sysselsättningen blef genast följ<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf<br />
en arbetsinställning med <strong>de</strong>rmed förena<strong>de</strong> oroligheter. Dessa <strong>om</strong>ständigheter<br />
hafva förorsakat stora förluster i <strong>de</strong>nna provins, nästan uteslutan<strong>de</strong> industriel,<br />
<strong>och</strong> hämmat afsättningen af utländska varor, hvaribland flera svenska produkter<br />
befinnas hvilka börjat finna marknad härstä<strong>de</strong>s.<br />
Om skör<strong>de</strong>n i Spanien <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> utfaller mera ymnig, sås<strong>om</strong> är att förvänta,<br />
<strong>och</strong> fred <strong>och</strong> lugn råda, bör p<strong>år</strong>äknas mera gynsamma konjunkturer,<br />
hvaraf <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena kunna draga för<strong>de</strong>l, såvida <strong>de</strong>n med Spanien gällan<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktat förnyas, då på senare ti<strong>de</strong>n flere svenskar <strong>och</strong> norrmän<br />
i <strong>de</strong> förnämsta hamnarna etablerat k<strong>om</strong>missions- <strong>och</strong> agenturförrättningar,<br />
förnämligast med <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r, hvilka efter hand k<strong>om</strong>ma att taga större utsträckning.<br />
Med <strong>de</strong> ytterst låga frakter s<strong>om</strong> varit <strong>och</strong> fortfara att vara gällan<strong>de</strong> till<br />
följd af <strong>de</strong>n stora konkurrens s<strong>om</strong> rå<strong>de</strong>r, hvarigen<strong>om</strong> fartygens <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r ej<br />
ens betäckas, har <strong>sjöfart</strong>en varit förlustgifvan<strong>de</strong>, förnämligast för segelfartygen,<br />
hvilka utträngas allt mer <strong>och</strong> mer af <strong>de</strong> större ångarne, äfven <strong>från</strong> transporten<br />
af voluminösa artiklar af ringa vär<strong>de</strong>, hvilka ansågos bestämda uteslutan<strong>de</strong> för<br />
<strong>de</strong> förstnämnda <strong>och</strong> hvari ingen förbättring är att förvänta för närvaran<strong>de</strong>.<br />
G-en<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nya provisionella expeditionstaxan för <strong>de</strong> spanske konsulerne<br />
af <strong>de</strong>n 25 sistlidne juni, gällan<strong>de</strong> sedan sistlidne augusti månad, har en stor<br />
nedsättning ernåtts i <strong>de</strong> så ofta <strong>om</strong>klaga<strong>de</strong> höga spanska konsulatafgiftcrna for<br />
fartyg med last bestämd för Spanien.<br />
Den största olägenhet s<strong>om</strong> för närvaran<strong>de</strong> förefinnes med gällan<strong>de</strong> spanska<br />
tullinstruktion drabbar <strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> ångarne med fisklast, hvaraf<br />
en <strong>de</strong>l utlossas i Spanien <strong>och</strong> resten medföres till Italien. Enligt art. 6 7 <strong>och</strong><br />
68 skall till tullkammaren i <strong>de</strong>n sista spanska hamn. hvari<strong>från</strong> resan med restladdningen<br />
fortsattes, insändas ett certifikat af tullkammaren i hvarje af <strong>de</strong><br />
utländska hamnar hvarest lossning verkställes, viseradt af <strong>de</strong>n respektive spanske<br />
konsuln öfver hvad s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r utlossats, hvarefter beräkningen för hela lasten<br />
uppgöres, för att bestämma <strong>om</strong> någon straffbar skilnad uppst<strong>år</strong>. Med få<br />
hedran<strong>de</strong> undantag un<strong>de</strong>rlåta skepparne, oaktadt alla varningar <strong>och</strong> påminnelser,<br />
med berådt mod att <strong>de</strong>r<strong>om</strong> draga försorg, för att söka undvika kostna<strong>de</strong>n af<br />
<strong>de</strong>t oundvikligen nödvändiga certifikatet, oaktadt att <strong>de</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> blottställa<br />
tullagenten i sista spanska hamnen, hvilken enligt m<strong>om</strong>. 3 af art. 6 7 stält<br />
garantien, <strong>och</strong> utsätta re<strong>de</strong>riet för att blifva ålagdt betala tullumgäl<strong>de</strong>rna för<br />
<strong>de</strong>t qvantum hvars utlossning ej bestyrkts. S<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa sv<strong>år</strong>igheter un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
senare måna<strong>de</strong>rna uppstått i Barcelona oeh Tarragona med flera af <strong>de</strong> till<br />
Italien afgångna ångarne, neka numera tullagenterna, <strong>de</strong> en<strong>de</strong> <strong>de</strong>rtill enligt tullförfattningarna<br />
berättiga<strong>de</strong>, i brist på tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> konsignatär för fartyget,<br />
att ställa sådan säkerhet, så vida ej ett passan<strong>de</strong> belopp kontant <strong>de</strong>poneras.
396<br />
Från svenska fartyg hafva endast 3 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 6 rymningar af sjömän<br />
anmälts i konsulaten, hvarvid <strong>de</strong> rym<strong>de</strong> ej ertappats.<br />
Àf sjömansanvisningar hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> utstälts:<br />
7 på Sverige för kr. 63 3<br />
15 » Norge » 3> 1,785.<br />
Vexelkurserna i Barcelona hafva noterats un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> mellan:<br />
för 5 pesetas, varan<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna dag:<br />
46.40 <strong>och</strong> 47.25 d. å 3 m. på London,<br />
4.8 3 » 4.9 8 francs 1 8 d. i. på Paris<br />
47.10 d. å 3 m. <strong>och</strong> 46.65 å 8 d. s. på London,<br />
4.9 3'/, francs å 8 d. s. på Paris.<br />
Diskonton har varierat mellan 4 <strong>och</strong> 5 % pr anno, varan<strong>de</strong> för närvaran<strong>de</strong><br />
5 %.<br />
Summa tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> konsulsfon<strong>de</strong>n kr. 10,018.43.<br />
Helsotillstän<strong>de</strong>t i alla Spaniens hamnar är fullk<strong>om</strong>ligt tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
C. A. Dahlan<strong>de</strong> r.<br />
Innehåll: Bangkok (sid. 353), Barcelona (sid. 387), Bremen (sid. 345), Helsingfors<br />
(sid. 305), Lissabon (sid. 354), Messina (sid. 377), Quebec (sid. 363), San Francisco (sid.<br />
381), S:t Petersburg (sid. 348), Sydney (sid. 352).
Ber. <strong>om</strong> Ijamlel o. itjnfart. 29<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet s<strong>om</strong> följer:<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Havre <strong>de</strong>n 6 april 1887.<br />
Årg. 1887. N:o 7.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.
398<br />
Un<strong>de</strong>r aret blef endast inköpt 1 norskt fartyg; <strong>de</strong>ss drägtighet uppgick<br />
till 600 tons.<br />
Med inberäknan<strong>de</strong> af qvarliggan<strong>de</strong> fartyg uppgick un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> svenska<br />
<strong>sjöfart</strong>en på distriktet till 336 fartyg <strong>om</strong> 173,066 tons samt <strong>de</strong>n norska till<br />
873 fartyg med en sammanlagd drägtighet af 350,467 tons. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885<br />
utgjor<strong>de</strong> efter samma beräkning svenska skeppsfarten 360 fartyg <strong>om</strong> 175,951<br />
tons samt <strong>de</strong>n norska 978 fartyg med en drägtighet af 381,747 tons. I <strong>de</strong>nna<br />
<strong>om</strong>fattning tagen har sålunda svenska <strong>sjöfart</strong>en un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>et minskats med
399<br />
24 fartyg <strong>och</strong> 2,885 tons, hvarjemte <strong>de</strong>n norska likale<strong>de</strong>s förlorat 105 fartyg<br />
<strong>och</strong> 31,280 tons. Käknas åter för båda <strong>år</strong>en endast ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg, har<br />
för svenska <strong>sjöfart</strong>en un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> visserligen uppstått en förlust af 17 fartyg,<br />
men <strong>de</strong>n sammanlagda drägtighetssiffran har dock stigit med 1,032 tons eller<br />
<strong>från</strong> 169,621 till 170,653. I afseen<strong>de</strong> på ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> norska fartyg har <strong>de</strong>remot<br />
nedgång inträdt för <strong>1886</strong> såväl i antalet, <strong>de</strong>r förlusten utgör 99 fartyg,<br />
s<strong>om</strong> i totaldrägtigheten, hvilken fallit med 27,063 tons, eller <strong>från</strong> 370,825 till<br />
343,762. — Sås<strong>om</strong> en egend<strong>om</strong>lighet kan härvid anmärkas, att medan un<strong>de</strong>r<br />
senaste <strong>år</strong>et förhållan<strong>de</strong>t emellan svenska segel- <strong>och</strong> ångfartyg varit sådant att<br />
ökning gjort sig gällan<strong>de</strong> för <strong>de</strong> förra, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ångfartygstrafiken reducerats,<br />
har motsatsen egt rum för norska skeppsfarten. Från 1885 till <strong>1886</strong> nedgick<br />
nemligen svenska ångarnes drägtighet med 2,243 tons eller 1.7 %", på samma<br />
gång segelfartygen tilltogo med 3,275 tons eller 7.9 %', hvaremot i fråga <strong>om</strong><br />
norska <strong>sjöfart</strong>en ångarnes drägtighetssiffra höjts med 23,129 tons eller 25.3 ,?,',<br />
medan segelfartygens tontal minskats med 50,192 tons eller 17.9 %.<br />
Svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>ens för<strong>de</strong>lning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvenne sist förflutna <strong>år</strong>en<br />
på <strong>de</strong> vigtigare af distriktets hamnar framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> tabell, s<strong>om</strong> jemväl<br />
<strong>om</strong>fattar qvarliggan<strong>de</strong> fartyg:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
I tre af nämnda hamnar har sålunda svenska oeh norska <strong>sjöfart</strong>en gemensamt<br />
nedgått un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, nemligen i Havre, Calais <strong>och</strong> Honfleur; i trennc<br />
andra, nemligen Bor<strong>de</strong>aux, Dieppe oeh Rouen, har <strong>de</strong>remot för båda inträdt<br />
ökning. I <strong>de</strong>n återståen<strong>de</strong> hamnen, Dunkerque, har uti <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten<br />
egt rum en betydan<strong>de</strong> tillväxt, hvaremot <strong>de</strong>n norska <strong>de</strong>r gått något tillbaka.
400<br />
Bland distriktets hamnar är Havre fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> mest besökes af<br />
norska fartyg. Hvad <strong>de</strong>remot svenska <strong>sjöfart</strong>en beträffar, k<strong>om</strong>mer Havre numera<br />
först i tredje rummet efter Bor<strong>de</strong>aux <strong>och</strong> Roucn. Det är nemligen öfver<br />
<strong>de</strong>ssa hamnar s<strong>om</strong> på senare <strong>år</strong>en <strong>de</strong>n stora vinimporten till Frankrike hufvudsakligen<br />
försigg<strong>år</strong>, <strong>och</strong> i nämnda import taga svenska ångarne ansenlig <strong>de</strong>l. De<br />
svenska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>et besökt Havre, hafva förnämligast utgjorts<br />
af ångare, gåen<strong>de</strong> i reguliera linier på Stockholm eller Göteborg, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
segelfartyg mera undantagsvis förek<strong>om</strong>mit. Deremot äro <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r norsk flagga<br />
till Havre ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg fortfaran<strong>de</strong> till vida öfvervägan<strong>de</strong> <strong>de</strong>l segelfartyg;<br />
<strong>de</strong>t bör emellertid nämnas, att en regulier passagerarelinie emellan Havre <strong>och</strong><br />
Kristiania upprätthålles af ett norskt ångfartygsbolag.<br />
De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i distriktets hamnar intjenta<br />
bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong>:<br />
för svenska fartyg kr. 2,728,453<br />
» norska » - » 5,776,222<br />
eller tillsammans kr. 8,504,675<br />
Motsvaran<strong>de</strong> fraktförtjenst uppgick <strong>år</strong> 1885 till kr. 9,894,843, alltså en<br />
minskning af kr. 1,390,168, för<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> sig med kr. 227,717 på svenska samt<br />
kr. 1,162,451 på norska <strong>sjöfart</strong>en.<br />
Om <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> gällan<strong>de</strong> fraktsatserna kan följan<strong>de</strong> öfversigt med<strong>de</strong>las:<br />
Trillas! frän Srerige, per Petersb.-std.<br />
å Segelfartyg<br />
24 fres à 25 fros frän Göteborg<br />
33 fres à 35 fres i juli—aug.<br />
<strong>från</strong> norrländsk hamn<br />
37 fres a 39 fres i sept.—nov.<br />
Ångfartyg 35 fres à 40 fres <strong>från</strong> norrländsk hamn.<br />
Trälast frun Norije, pr Petersb.-std.<br />
ä Ångfartyg 20 fres a 23 fres<br />
» Segelfartyg 25 fres.<br />
Logiroodfrakter, pr ton.<br />
Iran bavannah<br />
» Cap Haijti 22 sh. a 26 sh.<br />
» Blaek Kiver<br />
Laguna<br />
Campeehe<br />
32. 6 d. a 42. 6 d.<br />
B<strong>om</strong>ullsfrakter, pr ffi.<br />
<strong>från</strong> Galveston<br />
» New-Orleans<br />
10/32 d. a ",,» d.<br />
Wilmington<br />
Charleston<br />
V3... a. à 7,. 15 fres.<br />
Trämassa frän Krrge, pr ton.<br />
10 fres à 11 fres.<br />
Vin frän Spanien, pr ton.<br />
21 fres (å ångfartyg)<br />
Pit props till England, pr ton.<br />
C sh. (frän Bor<strong>de</strong>aux).
401<br />
I jemförelse med nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets redan synnerligen låga noteringar<br />
utvisa <strong>de</strong>ssa frakter öfver hufvud ett ytterligare nedgåen<strong>de</strong>. I trävaruskeppningen<br />
<strong>från</strong> Östersjön var otvifvelaktigt <strong>de</strong>nna nedgång mest känbar, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong><br />
en fbljd häraf funno sig flera af v<strong>år</strong>a segelfartygsre<strong>de</strong>rier ur stånd att fortsätta<br />
farten på nämnda tra<strong>de</strong>, öfverlemnan<strong>de</strong> fältet åt <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r andra förhållan<strong>de</strong>n<br />
trafikeran<strong>de</strong> ångfartygen. Att ej heller <strong>de</strong>ssa skördat någon vidare vinst tor<strong>de</strong><br />
vara att förutsätta, men <strong>de</strong>t uppgifves att förlusten icke skulle blifvit mindre<br />
<strong>om</strong> fartygen legat upplagda, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n har man alltid väntat på bättre<br />
konjunkturer. I afseen<strong>de</strong> på vissa utländska ångfartygsbolag formales <strong>de</strong>rhos,<br />
att <strong>de</strong>ras ihärdiga konkurrens i trävarutransporten, trots frakternas sjunkan<strong>de</strong><br />
till un<strong>de</strong>rpris, kan förklaras af <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att bolagens direktörer,<br />
sjelfve <strong>de</strong>legare för endast mindre belopp, på grund af k<strong>om</strong>missioner <strong>och</strong> andra<br />
för<strong>de</strong>lar, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>m uppsto<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> fartens fortsättan<strong>de</strong>, läto ångarne qvarblifva<br />
i tra<strong>de</strong>n, ehuru <strong>de</strong>tta slutligen medför<strong>de</strong> fartygens pantsättan<strong>de</strong> för lån<br />
till driftkapital. De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et rådan<strong>de</strong> förlustbringan<strong>de</strong> fraktsatserna synas<br />
hafva ingifvit segelfartygsre<strong>de</strong>rierna i Nor<strong>de</strong>n tanken på att bilda föreningar<br />
med öfverensk<strong>om</strong>melse att för framti<strong>de</strong>n icke antaga frakter un<strong>de</strong>r ett visst<br />
minimipris. S<strong>om</strong> emellertid en <strong>de</strong>l re<strong>de</strong>rier för att minska driftutgifterna låta<br />
sina fartyg gå oassurera<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>nna princip <strong>de</strong>remot afgjordt förkastas af<br />
andra, lärer enighet i nämnda hänseen<strong>de</strong> icke vara synnerligen lätt att åvägabringa.<br />
I hvarje fall har något tecken ännu ieke förmärkts att härigen<strong>om</strong> inflytan<strong>de</strong><br />
öfvats till frakternas höjan<strong>de</strong> för nu början<strong>de</strong> skeppningar, då, efter<br />
hvad i härvaran<strong>de</strong> tidningar uppgifvits, befraktning till Nordfrankrike <strong>från</strong><br />
Ostersjöhamn nyligen ingåtts för ett sådant pris s<strong>om</strong> 32 frcs pr Petersb.-std.<br />
En allvarsam faktor att medtaga i räkningen, då <strong>de</strong>t gäller att på förhand bestämma<br />
fluktuationerna i träskeppningsfrakterna, är också <strong>de</strong>n stigan<strong>de</strong> konkurrensen<br />
af finska fartyg, hvilka synas kunna segla med ännu ringare kostnad än<br />
<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska.<br />
Utfrakter <strong>från</strong> distriktets hamnar hafva för v<strong>år</strong>a segelfartyg sällan förek<strong>om</strong>mit<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>och</strong> då ej heller till vidare höga noteringar. Från Havre<br />
erbjudas likväl med vissa mellanrum befraktningar för styckegods till Vestindien<br />
<strong>och</strong> La Platastaterna, äfvens<strong>om</strong> färgträ till Östersjön, men äfveo här har tillgången<br />
på skeppsrum öfverstigit behofvet. Från Bor<strong>de</strong>aux stå i allmänhet till<br />
buds laddningar af grufstöttor till England, för hvilka frakten varit <strong>de</strong>nsamma<br />
s<strong>om</strong> vid 1885 <strong>år</strong>s slut eller 5 sh. pr ton.<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> till Frankrikes hamnar med last ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1881 —1885:<br />
Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa tal utvisa, kulminera<strong>de</strong> hvad tontalet beträffar un<strong>de</strong>r nämnda<br />
fem<strong>år</strong>speriod <strong>de</strong>n norska <strong>sjöfart</strong>en på Frankrike <strong>år</strong> 1882 <strong>och</strong> <strong>de</strong>n svenska <strong>år</strong> 1883.<br />
Sedan berörda <strong>år</strong> har för förstnämnda flagga inträdt en förminskning af 250,641<br />
tons eller 33.9 %^ un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att tillbakagången i <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten<br />
motsvaras af 46,299 tons eller 21.6 %.
402<br />
Gen<strong>om</strong> generalkonsulatet hemsän<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af sjömän bespara<strong>de</strong><br />
me<strong>de</strong>l till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
för 47 svenske sjömän kr. 6,630.50,<br />
» 101 norske » » 10,881.5 5<br />
samt frcs 10,174.65.<br />
Motsvaran<strong>de</strong> remisser un<strong>de</strong>r är 1885 utgjor<strong>de</strong>:<br />
för 56 svenske sjömän kr. 10,688.6 2,<br />
» 108 norske » » 15,109.40,<br />
alltså un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> för norske sjömän ökning, men icke obetydlig förminskning<br />
för <strong>de</strong> svenske.<br />
Till 124 förliste, sjuke <strong>och</strong> nödlidan<strong>de</strong> sjömän utgafs un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> un<strong>de</strong>rstöd<br />
till belopp af frcs 7,034.50. Hemsändning af qvarlåtenskap har blott<br />
förek<strong>om</strong>mit i ett fall, nemligen för en svensk sjöman, hvars efterlemna<strong>de</strong> hyra<br />
belöpte sig till kr. 72.9 3.<br />
Sås<strong>om</strong> frivilliga bidrag till härvaran<strong>de</strong> sjömanskyrka har un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong><br />
generalkonsulatet fått emottaga frcs 870.40 mot frcs 1,447 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885.<br />
De mönstringsförrättningar, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> utför<strong>de</strong>s å generalkonsulatet,<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
för svenska fartyg påmönstringar 55,<br />
afmönstringar 48;<br />
» norska » påmönstringar 319,<br />
afmönstringar 429.<br />
Af rymningar förek<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> svenska fartyg 6 samt <strong>från</strong> norska fartyg 8 fall.<br />
Vid slutet af sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> företogs af härvaran<strong>de</strong> municipalmyndighet en<br />
åtgärd, s<strong>om</strong> länge varit af behofvet påkallad <strong>och</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rföre allmänt helsats<br />
med tillfredsställelse, i <strong>de</strong>t att ett tillkännagifvan<strong>de</strong> utfärdats, i kraft af hvilket<br />
endast välkända personer, s<strong>om</strong> särskildt <strong>de</strong>rtill erhållit bemyndigan<strong>de</strong>, få, mot<br />
faststäld betalning, sysselsätta sig med att bereda anställningar åt sjöfolk samt<br />
tjena s<strong>om</strong> mellanhän<strong>de</strong>r åt fartygsbefälhafvare för anskaffan<strong>de</strong> af besättningar.<br />
Då förseelse mot <strong>de</strong>nna förordning, s<strong>om</strong> är tillämplig jemväl med afseen<strong>de</strong> på<br />
främman<strong>de</strong> sjöfolk, straffas med böter <strong>och</strong> fängelse, är <strong>de</strong>t att hoppas, att <strong>från</strong><br />
Havre med ti<strong>de</strong>n skall kunna aflägsnas <strong>de</strong>n mängd af löst folk, s<strong>om</strong> hittills beredt<br />
sig en oskälig ink<strong>om</strong>st gen<strong>om</strong> att vid förhyrningstransaktioner undansnilla<br />
sjömännen <strong>de</strong>ras hyresförskott samt likale<strong>de</strong>s förstått pålägga skeppsförarne<br />
sjelfve dryga afgifter. Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förmäles med exempel af <strong>de</strong>t i Havre grunda<strong>de</strong><br />
sjömanshem, hvilket <strong>om</strong>nämn<strong>de</strong>s i generalkonsulatets förra <strong>år</strong>sberättelse,<br />
har ock nyligen af en <strong>de</strong>puterad för <strong>de</strong>partementet Seine Inférieure väckts lagförslag<br />
för upprättan<strong>de</strong> af en fond för att un<strong>de</strong>rbjelpa anläggan<strong>de</strong>t på privat<br />
initiativ af särskilda logishus för sjöfolk (»maisons <strong>de</strong> marins»).<br />
Efter <strong>de</strong> uppgifter, s<strong>om</strong> kunnat förskaffas <strong>om</strong> trävaruinförseln till distriktet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, skall <strong>de</strong>nna approximativt låta sig angifva till 249,031<br />
Petersb.-stds med för<strong>de</strong>lning på <strong>de</strong> olika hamnarna s<strong>om</strong> följan<strong>de</strong> tabell utvisar
403<br />
Af nämnda införsel ink<strong>om</strong> en qvantitet af <strong>om</strong>kring 103,625 Petersb.-stds<br />
eller vid pass 41 1 /, "'o med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg. Den svenska <strong>och</strong><br />
norska flaggans <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i trälasttransporten har sålunda ytterligare reducerats<br />
mot nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Då totalinförseln af trävaror till distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 beräkna<strong>de</strong>s till<br />
259,483 stds, har i <strong>de</strong>nna import för nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> uppk<strong>om</strong>mit en minskning af<br />
10,452 stds, hvilken minskning tvifvelsutan är framkallad af stillestån<strong>de</strong>t in<strong>om</strong><br />
byggnadsverksamheten i Frankrike <strong>och</strong> <strong>de</strong>n inskränkta <strong>om</strong>fattning i hvilken alla<br />
offentliga arbeten nu utföras i lan<strong>de</strong>t. På transaktionerna i norra <strong>de</strong>len af distriktet<br />
inverka<strong>de</strong> särskildt hämman<strong>de</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att <strong>de</strong>t största importhuset<br />
i Calais försattes i liqvidation <strong>och</strong> att <strong>de</strong>ss betydliga förråd måste realiseras till<br />
mindre för<strong>de</strong>laktiga vilkor. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva öfver hufvud försäljningarna gått<br />
mera trögt än hvad fallet var <strong>år</strong> 1885, <strong>och</strong> markna<strong>de</strong>n har i allmänhet tett<br />
sig föga lifaktig. De svenska <strong>och</strong> norska trävarorna måste fortfaran<strong>de</strong> uthärda<br />
konkurrens med <strong>de</strong> tyska, finska <strong>och</strong> amerikanska, <strong>och</strong> specielt blifva, sås<strong>om</strong><br />
redan i nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>srapport anmärkts, svenska furubjelkar af vissa dimensioner<br />
allt mera <strong>och</strong> mera undanträngda af pitchpinevirket, s<strong>om</strong> crhålles till<br />
lika <strong>och</strong> jemväl billigare pris. Hvad <strong>de</strong> norska produkterna ang<strong>år</strong>, har dock<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> importen <strong>de</strong>raf till distriktet i sin helhet höjts med 2,061 stds,<br />
men <strong>de</strong>n svenska träinförseln har <strong>från</strong> 1885 un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gått tillbaka med<br />
10,578 stds.<br />
I afseen<strong>de</strong> på prisen upplyses, att vid <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s början voro noteringarna<br />
normala <strong>och</strong> något så när vinstgifvan<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>t stigan<strong>de</strong> öfverflö<strong>de</strong>t på varan<br />
förorsaka<strong>de</strong> snart en nedgång, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>och</strong> med juli månad blef ganska betydan<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> sluta<strong>de</strong> med att föra prisen 15 à 20 % un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> bestäm<strong>de</strong>s<br />
uti <strong>de</strong> först afsluta<strong>de</strong> leveranskontrakten. Prisfallet formales i synnerhet hafva<br />
drabbat tunnbrä<strong>de</strong>r, af hvilket slags last några härvaran<strong>de</strong> importörer sägas hafva<br />
mot slutet af <strong>år</strong>et köpt icke ringa qvantiteter på spekulation för att låta varan<br />
öfvervintra på afskeppningsorterna. Bland pris, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et erlagts af importörer<br />
i Havre, kunna följan<strong>de</strong> <strong>om</strong>nämnas: i januari månad betaltes för 3X9<br />
granplankor, prima märke <strong>från</strong> Sundsvall, l:sta qvalitet 21 1/4 cent., 2:dra qvalitet<br />
19'/4 cent., 3:dje qvalitet 17'/, cent. samt 4:<strong>de</strong> qvalitet 15 1/4 cent., allt<br />
pr löpan<strong>de</strong> metrisk fot, varan fri <strong>om</strong> bord; för furuplankor af samma dimensioner,<br />
likale<strong>de</strong>s prima märke <strong>från</strong> Sundsvall, erhöllos för l:sta qvalitet 35 cent.,<br />
2:dra qvalitet 29 cent., 3:dje qvalitet 20 cent. samt 4:<strong>de</strong> qvalitet 17 cent..<br />
För 2X6 furubattens, sågfallan<strong>de</strong> qvalitet, betaltes i rundt tal 140 fres pr<br />
Petersb.-std. I februari månad köptes <strong>från</strong> Hernösand, godt märke, 3X9 granplankor<br />
till 20'/, cent. för l:sta qvalitet, 18'/2 cent. 2:dra, 16'/j cent. 3:dje<br />
samt 147a cent. 4:<strong>de</strong> qvalitet. För furuplankor af samma dimensioner betaltes:<br />
l:sta qvalitet 32 1 /, cent., 2:dra 26'/, cent., 3:dje 19 cent. samt 4:<strong>de</strong>
404<br />
15'/, cent. Tunnbrö<strong>de</strong>r af gran köptes för 92.60 frcs pr Peter»b.-std <strong>och</strong><br />
samma vara af furu till 110 frcs. Längre fram på <strong>år</strong>et betaltes i me<strong>de</strong>ltal<br />
3X9 plankor: furu 20'/, cent., gran 157, cent.; 2'/2X7 battens: furu 9'/,<br />
cent., gran 8 cent.; 1X472 tunnbrö<strong>de</strong>r: furu 2 cent., gran l'/4 cent.: furubjelkar<br />
70 cent., furusparrar 48 cent. samt gransparrar 38 cent. Enligt senast<br />
afsluta<strong>de</strong> kontrakt köptes tunnbrö<strong>de</strong>r af gran <strong>från</strong> Sundsvall för ända till<br />
75 frcs pr std samt samma vara af furu till 90 frcs.<br />
Lastskeppningarna <strong>från</strong> svenska <strong>och</strong> norska hamnar lära un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et i<br />
allmänhet hafva varit väl v<strong>år</strong>da<strong>de</strong>, till följd hvaraf endast ett mindre antal<br />
reklamationer förek<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> cmottagarnes sida. Af tvistigheter, s<strong>om</strong> uppstodo<br />
här på platsen, blefvo ock största <strong>de</strong>len i godo bilagda. Emellertid anmärkes,<br />
att klasseringarna i l:sta <strong>och</strong> 2:dra qvalitet af 3X9 furuplankor <strong>från</strong><br />
en <strong>de</strong>l svenska hamnar väl ofta gifvit anledning till klag<strong>om</strong>ål.<br />
Vid början af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> tycktes trävaru<strong>om</strong>sättningen i Frankrike<br />
lofva någon förbättring, <strong>och</strong> man vänta<strong>de</strong> att <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> verksamhet, till hvilken<br />
tecken icke sakna<strong>de</strong>s å andra <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n in<strong>om</strong> affärslifvet, också skulle k<strong>om</strong>ma<br />
trämarkna<strong>de</strong>n till godo. Att döma af <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> ställningen ser <strong>de</strong>t likväl ut<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> ett ögonblick hysta förhoppningarna skulle afgjordt<br />
svikas. Förbrukningen vill nemligen icke taga fart <strong>och</strong> produktionen är alltid<br />
för stor. En <strong>de</strong>l mera betydan<strong>de</strong> expeditörer synas visserligen tills vidare<br />
iakttaga en bestämd hållning med hänsyn till <strong>de</strong> pris s<strong>om</strong> betingas, men <strong>från</strong><br />
andra säljares sida har åter un<strong>de</strong>rbjudning icke uteblifvit, hvilket naturligtvis<br />
medfört att köparne hålla sig tillbaka, i afvaktan på att allmän nedgång skall<br />
inträffa. Vinterförrå<strong>de</strong>n äro för öfrigt långt i<strong>från</strong> utrymda, <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna <strong>om</strong>ständighet<br />
utöfvar också sitt inflytan<strong>de</strong> på affärerna. Ett godt me<strong>de</strong>l mot osäkerheten<br />
i trävarumarkna<strong>de</strong>n vore antagligen <strong>om</strong> en mera reglerad afverkning<br />
af v<strong>år</strong>a skogar kun<strong>de</strong> införas, då <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> ett jemnare afvägdt förhållan<strong>de</strong><br />
skulle uppnås emellan tillgången <strong>och</strong> behofvct.<br />
För v<strong>år</strong> trävaruafsättning på Frankrike skall på senaste <strong>år</strong>en, efter hvad<br />
uppgifves, in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t sjelft hafva uppstått konkurrens, enär leveranser till<br />
gatuläggningen i Paris utförts <strong>från</strong> <strong>de</strong>partementet Lan<strong>de</strong>s. In<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta <strong>de</strong>partement,<br />
s<strong>om</strong> eger en skogsvidd af <strong>om</strong>kring 810,000 hektar <strong>och</strong> en <strong>år</strong>lig produktion<br />
af inemot 3 mill, tons, har hittills hufvudsakligen drifvits tillverkning<br />
af telegrafstolpar <strong>och</strong> grufstöttor samt jernvägssyllar, af hvilka produkter betydan<strong>de</strong><br />
export eger rum till England <strong>och</strong> Spanien.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne sistförflutna <strong>år</strong>en har i öfrigt <strong>de</strong>n direkta importen <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till Havre hufvudsakligen <strong>om</strong>fattat följan<strong>de</strong> artiklar:<br />
Från Sverige.
405<br />
Från Norge.
406<br />
Enligt <strong>de</strong>ssa uppgifter har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> stegring i importen <strong>från</strong><br />
Sverige inträdt för saltadt fläsk <strong>och</strong> kött, hudar <strong>och</strong> skinn, papp, <strong>om</strong>slagspapper,<br />
maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar samt stål. Ett ungefärligt stillaståen<strong>de</strong> kan<br />
å andra sidan iakttagas för bränsle <strong>och</strong>, hvad beträffar <strong>de</strong> två senaste <strong>år</strong>en, för<br />
förarbetadt trä, men <strong>de</strong>remot har införseln af hafre, trämassa, jern, koppar,<br />
golfbrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> tändstickor aftagit. Af beck <strong>och</strong> tjära har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> importen<br />
all<strong>de</strong>les upphört. — Angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n norska införseln till Havre kan anmärkas,<br />
att höjning gjort sig gällan<strong>de</strong> för fiskguano, saltad <strong>och</strong> rökt sill, horn<br />
<strong>och</strong> klöfvar, is, slipstenar, kopparskrot, kemikalier, hästskosöm samt förarbetadt<br />
trä. Sås<strong>om</strong> ny importartikel angifves <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> svinister. Nedgång i införseln<br />
har <strong>de</strong>remot försports för vildt, köttkonserver, smör, färsk fisk, fiskfett, hvalbar<strong>de</strong>r,<br />
trämassa, stål, papp, papper, maskiner <strong>och</strong> golfbrä<strong>de</strong>r. Slutligen har<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne sista <strong>år</strong>en vexlan<strong>de</strong> höjning <strong>och</strong> minskning varit rådan<strong>de</strong> uti<br />
importen af saltadt kött <strong>och</strong> fläsk, hudar <strong>och</strong> skinn, klippfisk, rökt fisk, hval<strong>och</strong><br />
torsktran, bränsle <strong>och</strong> jern.<br />
Till andra hamnar i distriktet har efter med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n <strong>från</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
vicekonsuler införsel af svenska <strong>och</strong> norska artiklar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> egt rum<br />
på sätt nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar:<br />
Sås<strong>om</strong> af <strong>de</strong>nna tabell framg<strong>år</strong>, har införsel af jern i jemförelsevis betydliga<br />
qvantiteter förek<strong>om</strong>mit till Bor<strong>de</strong>aux, Dunkerque <strong>och</strong> Honfleur, hafre<br />
till CaeD, Calais <strong>och</strong> framför allt Kouen, trämassa till Bor<strong>de</strong>aux <strong>och</strong> i synnerhet<br />
Dieppe, golfbrä<strong>de</strong>r till Bor<strong>de</strong>aux, Caen, La R<strong>och</strong>elle <strong>och</strong> R<strong>och</strong>efort, tjära till<br />
Dunkerque o. s. v. Derjemte har till <strong>de</strong> flesta hamnar försiggått en ansenlig<br />
import af is.<br />
Till Fécamp har <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> <strong>från</strong> Norge un<strong>de</strong>r sistförflutna s<strong>om</strong>mar ank<strong>om</strong>mit<br />
med ångfartyg en laddning, beståen<strong>de</strong> af 1,127 lådor <strong>om</strong> inalles 67,620 st.<br />
makrill, 7 lådor lax, 5 lådor laxöring, alltsammans förvaradt i is, samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
2 lådor lefvan<strong>de</strong> hummer. Det uppgifves emellertid, att resultatet af<br />
<strong>de</strong>nna spekulation icke utfallit vidare lyckligt, då samtidigt införsel af samma<br />
slags vara eg<strong>de</strong> rum i stor mängd <strong>från</strong> England <strong>och</strong> <strong>de</strong>t varma vädret förhindra<strong>de</strong><br />
fiskens konservering un<strong>de</strong>r längre tid efter ank<strong>om</strong>sten.
407<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senaste aren uppgick införseln till Frankrike för förbrukning<br />
i lan<strong>de</strong>t af trä, gjutgods, jern <strong>och</strong> stål till följan<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n i frcs:<br />
1884 1885 <strong>1886</strong><br />
Trä 126,847,000 96,093,000 89,519,000<br />
Gjutgods — 8,174,000 5,006,000 3,080,000<br />
Jern 9,495,000 7,369,000 5,466,000<br />
Stål - 4,147,000 3,440,000 3,180.000<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, har införseln af <strong>de</strong>ssa artiklar <strong>år</strong> för <strong>år</strong> aftagit i Frankrike.<br />
Efter <strong>de</strong>t att franska jernet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 varit föremål för starkt prisfall,<br />
har artikeln un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t är åter uppgått. Till följd häraf tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
svenska jernet, då prisskilna<strong>de</strong>n i förhållan<strong>de</strong> till lan<strong>de</strong>ts egen produkt ställer<br />
sig mindre betydan<strong>de</strong>, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n måhända kunna p<strong>år</strong>äkna<br />
lättare afsättning i Frankrike. Tyvärr möter dock <strong>de</strong>n svenska varan på alla<br />
håll konkurrens af nya, mindre kostsamma produkter, s<strong>om</strong> angifvas kunna användas<br />
till samma bruk, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är att befara att konsumtionen slutligen drages<br />
till <strong>de</strong>n prisbilligare varan, <strong>om</strong> ock <strong>de</strong>rvid, hvad qvaliteten beträffar, utbytet<br />
blifver tvifvelaktigt. De pris, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et notera<strong>de</strong>s, voro för vaisadt<br />
lancashirejern l:sta klass 20 à 21 frcs pr 100 kgr. samt för smidt jern<br />
21 à 23 frcs. På norsk hästskosöm synes efterfrågan städse vara liflig, ehuru<br />
fabriker i Frankrike anlagts för tillverkning af artikeln efter norska <strong>och</strong> tyska<br />
meto<strong>de</strong>r samt arbetare införskrifvits <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r. Un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> har i Havre gjorts försök med försäljning af Eskilstuna smi<strong>de</strong>n, men på<br />
grund af höga pris <strong>och</strong> stor konkurrens har afsättningen hittills varit begränsad.<br />
Den un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t är aftagan<strong>de</strong> hafreinförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
tor<strong>de</strong> i främsta rummet hafva berott på <strong>de</strong>n rikliga skörd, s<strong>om</strong> i Frankrike<br />
erhållits af nämnda sä<strong>de</strong>sslag, <strong>om</strong> ock icke <strong>de</strong>n <strong>år</strong> 1885 å utländsk vara pålagda<br />
tullsats af 1.5 0 frcs pr 100 kgr. härvid varit utan inflytan<strong>de</strong>. Då nu<br />
tullsatsen höjts till dubbla beloppet, måste utsigten till ökad import af varan<br />
icke kunna sägas ställa sig gynsamt, så vida skör<strong>de</strong>ns utfall blifver någorlunda<br />
normalt. Hvad prisen ang<strong>år</strong>, uppgifves svensk hafrc i me<strong>de</strong>ltal hafva betalts<br />
med 16 frcs pr 100 kgr. fritt <strong>om</strong> bord å fartyg i nordfransk hamn, medan<br />
för rysk vara icke erhållits högre betalning än 13 frcs.<br />
Af trämassa har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>de</strong>n betydligaste införseln till distriktet egt<br />
rum öfver Dieppe, till följd af <strong>de</strong> billigare transportkostna<strong>de</strong>rna <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna<br />
hamn till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t. Importen i <strong>de</strong>t hela af nämnda artikel befinnes<br />
jemväl hafva varit i tilltagan<strong>de</strong> i förhållan<strong>de</strong> till 1885, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> förut har<br />
största qvantiteten ink<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> Norge. Det är förnämligast våt trämassa<br />
s<strong>om</strong> utgör föremålet för införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena; un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
ink<strong>om</strong>mo häraf fem gånger mera än af <strong>de</strong>n torra. Af kemiskt preparerad trämassa<br />
är importen endast obetydlig, då <strong>de</strong>n inhemska tillverkningen synes fullt<br />
motsvara behofvet. För trämassa uppgifvas prisen hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjort:<br />
130 à 140 frcs för våt massa <strong>och</strong> 135 à 150 frcs för torr, allt pr 1,000<br />
kgr. torr vigt, varan fri <strong>om</strong> bord å fartyg i afskeppningshamn.<br />
Mot slutet af <strong>år</strong>et med<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s af franska regeringen afgöran<strong>de</strong> uti <strong>de</strong>t sedan<br />
<strong>år</strong> 1885 hvilan<strong>de</strong> spörsmålet <strong>om</strong> tullbehandling af trämassa, s<strong>om</strong> införes i<br />
ark eller rullar. Enligt <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rvid afgifna bestämmelsen skall, för att åtnjuta<br />
tullfrihet, sådan vara, såväl blöt s<strong>om</strong> torr, hafva gen<strong>om</strong>borrats me<strong>de</strong>lst hål af<br />
minst 15 mm., anbragta s<strong>om</strong> ögonen på terningsfemman på ett afstånd sins<br />
emellan af minst 12 cm. Un<strong>de</strong>r förutsättning af att fullt lämpliga maskiner<br />
för hålslagning skola kunna anskaffas, antages <strong>de</strong>nna bestämmelses eftcrlefvan<strong>de</strong>
408<br />
icke blifva i vidare mån hin<strong>de</strong>rlig för införseln <strong>från</strong> v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r; emellertid<br />
har <strong>från</strong> franska regeringens sida anstånd med tillämpningen beviljats till <strong>de</strong>n<br />
15 nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> maj.<br />
Bland artiklar <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, s<strong>om</strong> i öfrigt förek<strong>om</strong>ma i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
i Havre, kunna nämnas ål <strong>och</strong> ansjovis samt någon gång punsch, <strong>de</strong> båda<br />
förstnämnda <strong>från</strong> Norge samt <strong>de</strong>n senare <strong>från</strong> Sverige. Un<strong>de</strong>rhandlingar <strong>om</strong><br />
införsel af sprit <strong>från</strong> Sverige hafva <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> förts, men utan att ännu hafva<br />
ledt till något resultat. Då emellertid tysk sprit i stor mängd förek<strong>om</strong>mer d<br />
franska markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>n svenska varan i qvalitet väl icke st<strong>år</strong> <strong>de</strong>n tyska<br />
efter, synes något hin<strong>de</strong>r icke böra finnas för att ett försök till införsel häraf<br />
skulle kunna göras. Hvad beträffar öl <strong>och</strong> ansjovis <strong>från</strong> Norge, säljas <strong>de</strong>ssa<br />
varor visserligen icke härstä<strong>de</strong>s i stora qvantiteter, men <strong>de</strong> äro dock vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong><br />
för sin goda beskaffenhet. Egend<strong>om</strong>ligt neg är ock att, så vidt bekant, <strong>de</strong>ssa<br />
artiklar äro <strong>de</strong> enda, hvilka k<strong>om</strong>ma att representera <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena på<br />
<strong>de</strong>n internationella <strong>sjöfart</strong>s- <strong>och</strong> fiskeriutställning, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att öppnas i Havre<br />
<strong>de</strong>n 1 maj d. å., i <strong>de</strong>t att en utställare för hvar<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong>ssa produkter anmälts<br />
<strong>från</strong> Norge.<br />
Sås<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t väsentligaste angifvan<strong>de</strong> <strong>om</strong>fattningen af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
import till Frankrike un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n 1881—1885, bifogas följan<strong>de</strong> tvennetabeller,<br />
å hvilka <strong>de</strong> införda produkternas vär<strong>de</strong> finnes betecknadt i francs:<br />
Import <strong>från</strong> Sverige.<br />
Import <strong>från</strong> Norge.<br />
Dessa siffror visa <strong>de</strong>ss värre, att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> utförsel till Frankrike<br />
öfver hufvud icke varit mäktig af framåtskridan<strong>de</strong>. För Sveriges <strong>de</strong>l har<br />
nemligen minskning uppk<strong>om</strong>mit för så godt s<strong>om</strong> alla artiklar; <strong>de</strong>n norska exporten<br />
har dock gifvit tecken till lifaktighet så till vida s<strong>om</strong> en <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>rad höjning<br />
inträdt för trämassa <strong>och</strong>, efter hvad skäl finnes att antaga, jemväl för is.
409<br />
Med afaeen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> in<strong>om</strong> distriktet etablera<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shusen<br />
har nfigon annan förändring icke uppk<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> <strong>år</strong>et än att firman<br />
N. Selmer i Havre, efter träffad uppgörelse med firmans fordringsegare, äter upptagit<br />
sin förra affärsrörelse samt att huset Tellefsen, Kreyberg & C:i i Calais<br />
upplösts.<br />
Omfattningen af skeppsfarten på Frankrikes hamnar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senast<br />
förflutna <strong>år</strong>en utvisas af följan<strong>de</strong> siffror, hvilka beteckna ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> lasta<strong>de</strong><br />
fartyg:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Franska fartvg 7,971 4,385,258 8,311 4,365,258 8,427 4,188,425<br />
Främman<strong>de</strong> »" 19,406 8,034,590 20,484 7,973,125 21,703 8,175,181<br />
Tillsammans 27,377 12,419,848 28,795 12,338,383 30,220 12,363,606<br />
Un<strong>de</strong>r senaste tre<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n har sålunda antalet af <strong>de</strong> till Frankrike med last<br />
ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg nedgått med 2,843, hvilken minskning för<strong>de</strong>las med 456<br />
fartyg på <strong>de</strong>n franska <strong>och</strong> 2,387 fartyg på <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en. Det<br />
oaktadt har samtidigt <strong>de</strong> besökan<strong>de</strong> fartygens drägtighet stigit med 56,242 tons,<br />
men <strong>de</strong>nna ökning k<strong>om</strong>mer uteslutan<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n franska skeppsfarten, s<strong>om</strong> nemligen<br />
tilltagit med 196,833 tons, medan åter <strong>de</strong>n utländska gått tillbaka med<br />
140,591 tons.<br />
Sjöfarten på Havre* har enligt härvaran<strong>de</strong> tullkammares uppgifter un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> senast förflutna fem <strong>år</strong>en utgjort s<strong>om</strong> följer:<br />
1882 1883 1884<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Franska fartyg 3,757 812,601 3,789 986,473 3,798 1,027,443<br />
Främman<strong>de</strong> » 2,307 1,454,326 2,160 1,362,291 2,048 1,313,732<br />
Tillsammans 6,064 2,266,927 5,949 2,348,764 5,846 2,341,175<br />
1885 <strong>1886</strong><br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Franska fartvg 3,737 1,046,377 3,779 1,062,220<br />
Främman<strong>de</strong> »' 1,926 1,284,271 1.S34 1,307,335<br />
Tillsammans 5,663 2,330,648 5,613 2,369,555<br />
Efter <strong>de</strong>ssa siffror har un<strong>de</strong>r nämnda tid franska <strong>sjöfart</strong>en på Havre gått<br />
framåt med 22 fartyg <strong>och</strong> 249,619 tons, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong> minskats<br />
med 473 fartyg <strong>och</strong> 146,991 tons. I sin helhet utvisar alltså <strong>sjöfart</strong>en<br />
en nedgång af 451 fartyg, hvaremot drägtigheten ökats med 102,628 tons.<br />
Jemföras åter särskildt <strong>de</strong> båda <strong>år</strong>en 1885 <strong>och</strong> <strong>1886</strong>, befinnes franska <strong>sjöfart</strong>en<br />
un<strong>de</strong>r sistnämnda <strong>år</strong> hafva vunnit 42 fartyg <strong>och</strong> 15,843 tons samt <strong>de</strong>n<br />
främman<strong>de</strong> hafva förlorat 92 fartyg, medan likväl också <strong>de</strong>r drägtigheten tilltagit<br />
med 23,064 tons, hvilket sistnämnda förhållan<strong>de</strong> är så mycket mera anmärkningsvärdt,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna <strong>sjöfart</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>en gradvis aftagit.<br />
För hela skeppsfarten på Havre har sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppk<strong>om</strong>mit<br />
en förlust af 50 fartyg, hvaremot i drägtigheten en ökning inträdt af 38,907<br />
tons.<br />
Sås<strong>om</strong> i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser framhållits, måste <strong>de</strong>n ständiga tillväxten<br />
i franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans tonnage otvifvelaktigt tillskrifvas verkningarna af <strong>de</strong>t<br />
* Deri inbegripen franska kustfarten, men med uteslutan<strong>de</strong> af utländska fartyg, s<strong>om</strong><br />
ank<strong>om</strong>mit frän annan fransk hamn.
410<br />
gen<strong>om</strong> lag af <strong>de</strong>n 29 januari 1881 införda premieringssystemet, hvilket såle<strong>de</strong>s<br />
fört till <strong>de</strong>t afsedda ändamålet, ehuru <strong>de</strong> härigen<strong>om</strong> statsverket ådragna utgifterna<br />
väl varit känbara för lan<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>ss helhet. Uti innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s budget<br />
är för <strong>de</strong>ssa premier anslaget ett belopp af 11 mill. frcs. Det är jemväl<br />
att förutse, att <strong>de</strong>n <strong>från</strong> början faststälda period af 10 <strong>år</strong>, un<strong>de</strong>r hvilken premierna<br />
skulle utgå, k<strong>om</strong>mer att vidare utsträckas, <strong>och</strong> lagförslag <strong>om</strong> sådan förlängning<br />
är till <strong>och</strong> med redan förelagdt <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren af en representant<br />
för <strong>de</strong>partementet Seine-Inférieure.<br />
Bland <strong>de</strong> främman<strong>de</strong> nationers fartyg s<strong>om</strong>, enligt nyss anförda siffror, un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> besökt Havre, kunna följan<strong>de</strong> <strong>om</strong>nämnas:<br />
Ökning<br />
mot 1885<br />
Minskning<br />
mot 1885<br />
Engelska 739,822 tons 19,853 tons<br />
Tyska 277,572 » 28,280 »<br />
Spanska.... 70,133 » 34,693 »<br />
Amerikanska 35,846 » 18,315 »<br />
Holländska 81,482 « — » 2,908 tons<br />
Det är ett särskildt beklagligt förhållan<strong>de</strong>, att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nämnda nationers<br />
<strong>sjöfart</strong> på Havre med undantag af <strong>de</strong>n holländska kunnat gå framåt,<br />
har antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartyg s<strong>om</strong> besökt hamnen,<br />
sås<strong>om</strong> förut <strong>om</strong>förmälts, i stället betydligt reducerats pä senaste <strong>år</strong>et.<br />
Af åtskilliga främman<strong>de</strong> ångfartygsbolag upprätthållas reguliera linier <strong>från</strong><br />
Havre, icke blott med andra europeiska orter, utan äfven med öfriga verlds<strong>de</strong>lar.<br />
Bland linier af sistnämnda slag kunna angifvas: New-York (tysk), Antillerna<br />
(tysk, spansk <strong>och</strong> holländsk), Chile <strong>och</strong> Peru (tysk), vestra Afrika (tysk<br />
<strong>och</strong> belgisk) samt China <strong>och</strong> Japan (tysk). De fartyg, s<strong>om</strong> gå i <strong>de</strong>ssa router,<br />
hafva alla utgångspunkten i n&gon af <strong>de</strong>ras hemlands hamnar <strong>och</strong> <strong>de</strong> anlöpa<br />
såle<strong>de</strong>s endast Havre. Då <strong>de</strong> härför icke behöfva i någon vidare mån aflägsna<br />
sig <strong>från</strong> <strong>de</strong>n väg, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> i alla fall skola följa, äro <strong>de</strong> i tillfälle att här mottaga<br />
varor till nedsatta frakter <strong>och</strong> kunna sålunda på ett synnerligen verksamt<br />
satt konkurrera med <strong>de</strong> franska bolagen.<br />
Den sedan ett visst antal <strong>år</strong> fortgåen<strong>de</strong> rivaliteten emellan Havre <strong>och</strong><br />
Rouen sås<strong>om</strong> hamnar för <strong>sjöfart</strong>en synes hittills afgjordt hafva utfallit till för<strong>de</strong>l<br />
för Rouen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta i trots af <strong>de</strong> olägenheter, s<strong>om</strong> allt framgent äro förena<strong>de</strong><br />
med seglatsen på Seinen <strong>och</strong> hvilka sv<strong>år</strong>ligen tor<strong>de</strong> kunna fullständigt<br />
afhjelpas. Sammanlagda drägtigheten af <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> besökte Rouen,<br />
uppgick nemligen till 1,547,373 tons mot 1,457,029 tons <strong>år</strong> 1885, utvisan<strong>de</strong><br />
sålunda för förstnämnda <strong>år</strong>et en ökning af öfver 90,000 tons, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n tillväxt<br />
i trafiken på hamnen, s<strong>om</strong> konstaterats un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista fem <strong>år</strong>en, eller<br />
sedan 1882, motsvaras af icke mindre än 178,947 tons, hvilken siffra öfverstiger<br />
<strong>de</strong>n s<strong>om</strong>, enligt hvad nyss anförts, representerar ökningen un<strong>de</strong>r samma<br />
tid för Havre med <strong>om</strong>kring 75 % . Man har också tydligen kunnat lägga<br />
märke till hurus<strong>om</strong> för hvarje <strong>år</strong> sådana laddningar, hvilka förut så godt s<strong>om</strong><br />
uteslutan<strong>de</strong> lossa<strong>de</strong>s i Havre, för att <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> vidare befordras till <strong>de</strong>t inre af<br />
lan<strong>de</strong>t, i allt större <strong>och</strong> större antal föras till Rouen, <strong>och</strong> särskildt är <strong>de</strong>tta<br />
förhållan<strong>de</strong>t med petroleum, vin <strong>och</strong> spanmålslaster. Emellertid förväntar man<br />
i Havre att i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> en ändring skall inträda till förmån för nämnda<br />
hamn med <strong>de</strong>t snart föreståen<strong>de</strong> öppnan<strong>de</strong>t af Tancarvillekanalen, då nemligen<br />
härigen<strong>om</strong> en billigare transport bör kunna uppnås för transiteran<strong>de</strong> varor.. Denna<br />
kanal, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>förmälts i flera af generalkonsulatets föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser, blef<br />
beslutad att anläggas gen<strong>om</strong> lag af <strong>de</strong>n 19 juli 1880 med en beräknad kostnad
411<br />
af 19'/, mill, frcs, hvilket belopp dock vida öfverskridits, då redan <strong>om</strong>kring<br />
23 mill, frcs uppgifvaa skola hafva åtgått. Kanalens längd är 25 km. <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss<br />
första af<strong>de</strong>lning, emellan Havre <strong>och</strong> Honfleur, har ett djup af 6 m., medan djupet<br />
i kanalens återståen<strong>de</strong> <strong>de</strong>l är reduceradt till 3.5 0 m. Kanalens båda ändpunkter<br />
äro me<strong>de</strong>lst slussar förena<strong>de</strong> å ena sidan med bassin <strong>de</strong> l'Eure i Havre <strong>och</strong><br />
å <strong>de</strong>n andra med Seineflo<strong>de</strong>n vid Tancarville. Me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>nna förbin<strong>de</strong>lse emellan<br />
Seinen <strong>och</strong> Havre k<strong>om</strong>ma smärre transportfartyg att kunna gå upp för flo<strong>de</strong>n<br />
utan att, sås<strong>om</strong> hittills, vara nödsaka<strong>de</strong> att först begifva sig till sjös för att<br />
<strong>de</strong>rpå vända in i Seinemynningen, hvilken väg naturligtvis icke är användbar<br />
i h<strong>år</strong>dt vä<strong>de</strong>r. Då sålunda en regelbun<strong>de</strong>n <strong>och</strong> oafbruten flodfart häri<strong>från</strong> skall<br />
organiseras till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t, hoppas man i Havre att snart återeröfni,<br />
åtminstone <strong>de</strong>lvis, <strong>de</strong>n trafik s<strong>om</strong> gått förlorad icke allenast åt Rouen utan<br />
äfven åt Antwerpen. Meningen synes <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> vara, att kanalen i framti<strong>de</strong>n<br />
jemväl bör blifva tillgänglig för hafsgåen<strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> på upp- eller nedgåen<strong>de</strong><br />
för Seinen anlöpa Havre för att lasta eller lossa.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistförflutna <strong>år</strong>et har icke åstadk<strong>om</strong>mits någon lösning i <strong>de</strong> så<br />
länge hvilan<strong>de</strong> spörsmålen <strong>om</strong> förbättring eller förändring af inloppet till Havre<br />
samt utvidgning af härvaran<strong>de</strong> hamn, likas<strong>om</strong> ej heller något afgöran<strong>de</strong> gifvits<br />
åt <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmed sammanstälda frågan <strong>om</strong> betryggan<strong>de</strong> af <strong>sjöfart</strong>en på Seinen.<br />
Lösningen af <strong>de</strong>ssa spörsmål synes i sjelfva verket vara så mycket sv<strong>år</strong>are att<br />
uppnå s<strong>om</strong>, i enlighet med hvad förut anmärkts, Havre <strong>och</strong> Rouen, hvilkas<br />
intressen skola samtidigt tillgodoses, äro så att säga stälda fiendtligt mot hvarandra.<br />
För ögonblicket gäller <strong>de</strong>t emellertid sås<strong>om</strong> en oafvislig nödvändighet,<br />
särskildt för <strong>sjöfart</strong>en på Rouen, att få återstäld en säkert trafikabel segelränna<br />
i nedre Seinen, enär <strong>de</strong>n förut <strong>de</strong>r existeran<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senaste vinterstormarne<br />
blifvit till <strong>de</strong>ls spärrad gen<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>na sandbankar. Gen<strong>om</strong> bestämmelse af<br />
<strong>de</strong>n 29 juli <strong>1886</strong> har <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren i Rouen stält till franska regeringens<br />
förfogan<strong>de</strong> ett belopp af 1,800,000 frcs för återuppbyggan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> förstörda<br />
fördämningarna i Seinen ofvanför Tancarville, men med anledning af nu inträffa<strong>de</strong><br />
uppgrundningar i <strong>de</strong>t nedre flodloppet har kammaren i ett andragan<strong>de</strong><br />
af innevaran<strong>de</strong> månad hemstält, att regeringen ville använda <strong>de</strong>ssa me<strong>de</strong>l, helt<br />
eller <strong>de</strong>lvis, för att så skyndsamt s<strong>om</strong> möjligt <strong>och</strong> på bästa sätt afhjelpa <strong>de</strong><br />
olägenheter för <strong>sjöfart</strong>en, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> nämnda uppgrundningar förorsakats, med<br />
erbjudan<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos att <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbarligen ersätta <strong>de</strong> belopp, s<strong>om</strong> sålunda k<strong>om</strong>ma<br />
att tagas af anslaget för reparationen af <strong>om</strong>förmälda dambyggna<strong>de</strong>r. Han<strong>de</strong>lskammaren<br />
har för öfrigt beslutat att med inalles 3,300,000 frcs bidraga till<br />
förbättran<strong>de</strong>t af segelle<strong>de</strong>n å nedre Seinen. Till förebyggan<strong>de</strong> af förnya<strong>de</strong><br />
grundstötningar i flo<strong>de</strong>n, af hvilka <strong>de</strong>nna vinter inträffat flera, i trenne fall till<br />
<strong>och</strong> med följda af total förlisning, har å sin sida ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> marinmyndighet<br />
infört en ny organisation i lotsväsen<strong>de</strong>t å flo<strong>de</strong>n, till följd hvaraf lotsarne nu<br />
i tid kunna vara un<strong>de</strong>rrätta<strong>de</strong> <strong>de</strong>rest ändring uppst<strong>år</strong> i <strong>de</strong>n af fartygen följda<br />
vägen.<br />
Likaså har, hvad Havre beträffar, sås<strong>om</strong> en provisorisk åtgärd, i afvaktan<br />
på <strong>de</strong> större arbeten, hvilka antagas <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r skola blifva besluta<strong>de</strong>, utanför <strong>de</strong>t<br />
nuvaran<strong>de</strong> inloppet till hamnen måst företagas uppmuddringar, enär <strong>de</strong>t visat<br />
sig, att djupet i segelle<strong>de</strong>n icke är tillräckligt för <strong>de</strong> nybyggda stora transatlantiska<br />
ångarne. Till utföran<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ssa muddringsarbeten har <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren<br />
i Havre till franska regeringen förskjutit 200,000 frcs, hvilket belopp k<strong>om</strong>mer<br />
att afräknas å <strong>de</strong>t bidrag, s<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren förbundit sig att utgifva för<br />
verkställan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> föreslagna stora förändringarna i hamnen, s<strong>om</strong> i sin helhet<br />
sägas skola medföra en kostnad af <strong>om</strong>kring 74 mill. frcs.
412<br />
S<strong>om</strong> bekant har man sedan länge i Frankrike hyst förhoppning <strong>om</strong> att<br />
kunna göra Seinen segelbar för större fartyg ända till sjelfva hufvudsta<strong>de</strong>n. Denna<br />
tanke har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ånyo gifvit sig uttryck. I sistlidne oktober månad<br />
blef nemligen af viceamiral Th<strong>om</strong>asset, presi<strong>de</strong>nt i »la société civile d'étu<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> Paris port <strong>de</strong> mer», till franske arbetsministern inlemnad en anhållan <strong>om</strong><br />
koncession för anläggan<strong>de</strong> af en kanal i Seineflo<strong>de</strong>n emellan Rouen <strong>och</strong> Paris,<br />
gen<strong>om</strong> hvilket företag fartyg af ända till 6 meters djupgåen<strong>de</strong> skulle tillåtas<br />
att gå upp till Paris. Koncessionsti<strong>de</strong>n föreslås i <strong>de</strong>tta andragan<strong>de</strong> till 99 <strong>år</strong><br />
utan vare sig subvention eller räntegaranti <strong>från</strong> statens sida, men sällskapet<br />
förbehåller sig nyttjan<strong>de</strong>rätten till <strong>de</strong> sträckningar af flodbäd<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong><br />
kanalarbetena skulle blifva torrlagda, äfvens<strong>om</strong> till <strong>de</strong>n statsjord, s<strong>om</strong> befunnes<br />
vara nödvändig för kanalens byggan<strong>de</strong> <strong>och</strong> trafikeran<strong>de</strong>. Derhos skulle bolaget<br />
bemyndigas, att af upp- <strong>och</strong> nedgåen<strong>de</strong> fartyg uppbära en afgift, s<strong>om</strong>, då fär<strong>de</strong>n<br />
utsträcktes till Paris, skulle utgöra 3 frcs pr ton, men för mellanliggan<strong>de</strong><br />
stationer blefve att beräkna enligt en kil<strong>om</strong>etertariff. Om <strong>de</strong>t mottagan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong>mit <strong>de</strong>tta förslag till <strong>de</strong>l <strong>från</strong> regeringens sida, föreligga icke ännu några<br />
upplysningar.<br />
Planen att förvandla Paris till sjöstad har emellertid så till vida visat sig<br />
verkställbar s<strong>om</strong> redan nu direkta ångfartygslinier un<strong>de</strong>rhållas emellan Paris<br />
samt London <strong>och</strong> Newcastle af tvenne engelska bolag, med hvilka snart också<br />
ett franskt bolag uppgifves skola öppna konkurrens. De fartyg, s<strong>om</strong> nu kunna<br />
gå upp till Paris, måste likväl icke hafva större dimensioner än 60 m. i längd,<br />
7 à 8 m. i bredd samt 2.60 m. i djupgåen<strong>de</strong>. Fartygen måste <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> hafva<br />
rörliga master <strong>och</strong> skorstenar, då en <strong>de</strong>l broar öfver Seinen icke äro flyttbara.<br />
Efter hvad generalkonsulatet har sig bekant, skall man också i Sverige hafva<br />
tänkt sig möjligheten att upprätta ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse mellan Paris <strong>och</strong> t. ex.<br />
hamnar vid Venern. Ett sådant företag antages nemligen skola bereda <strong>de</strong>n<br />
svenska exporten väsentliga för<strong>de</strong>lar, då <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> <strong>de</strong> dryga kostna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> nu<br />
uppstå gen<strong>om</strong> <strong>om</strong>lastningar <strong>och</strong> mellanhän<strong>de</strong>r, k<strong>om</strong>me att undvikas <strong>och</strong> varan<br />
sålunda kun<strong>de</strong> till betydligt nedsatt pris tillföras Frankrikes hufvudmarknad.<br />
Beträffan<strong>de</strong> inträdda förändringar med afsoen<strong>de</strong> på andra hamnar in<strong>om</strong> distriktet<br />
kan följan<strong>de</strong> anföras efter <strong>de</strong> af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> vicekonsuler här<strong>om</strong> med<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>rrättelser:<br />
Dunkerque. Gen<strong>om</strong> oafbrutet fortsatta muddringar un<strong>de</strong>rhålles numera<br />
uti inloppet till nämnda hamn ett vattendjup af 7.90 m. vid springtid samt<br />
6.90 vid dödtid. Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> rasa<strong>de</strong> en <strong>de</strong>l af kajen i <strong>de</strong>n färdiga<br />
sektionen af Bassin Freysinet, men reparationen af <strong>de</strong>t skada<strong>de</strong> stycket antages<br />
kunna afslutas in<strong>om</strong> utgången af <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>. För att un<strong>de</strong>rlätta utföran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong><br />
besluta<strong>de</strong> arbetena i vestra sträckningen af hamnen har <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren föreslagit<br />
<strong>de</strong>ssa arbetens afskiljan<strong>de</strong> i tvenne <strong>de</strong>lar, af hvilka <strong>de</strong>n ena skulle <strong>om</strong>fatta<br />
första <strong>och</strong> andra bassinsektion erna samt <strong>de</strong>n stora (fjer<strong>de</strong>) torrdockan med<br />
<strong>de</strong>ss maskinuppsättning, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att till <strong>de</strong>n senare <strong>de</strong>len skulle hänföras<br />
tredje <strong>och</strong> fjer<strong>de</strong> bassinsektionerna samt <strong>de</strong> tre mindre torrdockorna <strong>och</strong> norra<br />
slussöppningen. Dessa olika <strong>de</strong>lar skulle sålunda kunna i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong> blifva<br />
färdiga hvar för sig upplåtas för skeppsfarten. Särskildt har man ansett nödvändigt<br />
att torrdockorna byggas skyndsamt, då hamnen för närvaran<strong>de</strong> endast<br />
eger en för mindre fartyg användbar slip.<br />
Dieppe. De betydan<strong>de</strong> arbeten, s<strong>om</strong> för hamnens utvidgning un<strong>de</strong>r flera<br />
<strong>år</strong> fortsatts, hafva nu så pass framskridit, att <strong>de</strong>ras invigning skall kunna försiggå<br />
<strong>de</strong>tta <strong>år</strong>; vid sidan häraf påg<strong>år</strong> alltjemt uppmuddringen af hamninloppet,<br />
hvarjemte å <strong>de</strong> nya kajerna skola uppföras magasin samt täckta varuskjul.
413<br />
Caeii. Efter livad formales skall <strong>de</strong>n sandbank, s<strong>om</strong> varit, bildad utanför<br />
inloppet vid Ouistreham, nu vara försvunnen <strong>och</strong> fartyg af 1,000 à 1,200<br />
tons drägtighet samt 14 à 15 fots djupgåen<strong>de</strong> kunna numera gå upp till Caen,<br />
hvarföre också frakterna dit äro lägre iiu tili Honfleur. Man finner un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n mindre förklarligt, att svenske <strong>och</strong> norske assuradörer giira<br />
sv<strong>år</strong>igheter då <strong>de</strong>t gäller försäkring för hamnen af fartyg af öfver 13 fots<br />
djupgåen<strong>de</strong>. Det anmärkes <strong>de</strong>rhos, att bogseringsservisou ordnats på ett tillfredsställan<strong>de</strong><br />
sätt.<br />
Trouville-Deauville. Hamnen är numera vid springtid tillgänglig för fartyg<br />
af ända till 16 fots djupgåen<strong>de</strong>; vid dödtid är högsta djupet 13 fot. För<br />
återuppföran<strong>de</strong>t af Quai <strong>de</strong> la Cahotte i Trouville är boviljadt ett anslag af<br />
237,473 frcs, <strong>och</strong> in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>mer en andra bassin att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s byggas för<br />
en kostnad af 1,300,000 frcs.<br />
R<strong>och</strong>efort. Den nya (tredje) hamnba-siuen, s<strong>om</strong> snart skall upplåtas, k<strong>om</strong>mer<br />
att medgifva lossning för fartyg af högsta drägtighet; <strong>de</strong>ss kajer få en utsträckning<br />
i längd af 1,000 meter, hvarjeinte en särskild kaj uppföres för lossning<br />
af trälast <strong>och</strong> andra varor, livilkas ilandföran<strong>de</strong> försigg<strong>år</strong> gen<strong>om</strong> fartygens<br />
lastportar. Nämnda bassin lemr.ar tillträ<strong>de</strong> för fartyg af 6.90 à 7 meters djupgåen<strong>de</strong>,<br />
men för öfrigt kunna vid vanlig springtid fartyg af 7.20 meters djupgåen<strong>de</strong><br />
utan olägenhet ingå i hamnen.<br />
Un<strong>de</strong>r sistförflutna <strong>år</strong>et har spörsmålet <strong>om</strong> inskränkning uti <strong>de</strong>t för <strong>de</strong>n<br />
utländska <strong>sjöfart</strong>en så betungan<strong>de</strong> skeppsklarerareprivilegiet i Frankrike tvenne<br />
gånger varit bragt å bane, men utan att vid något<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong>ssa tillfällen åsyftadt<br />
resultat kunnat uppnås.<br />
Först framträd<strong>de</strong> frågan i förslaget till <strong>sjöfart</strong>straktat emellan Frankrike<br />
<strong>och</strong> Italien, s<strong>om</strong> af nämnda makters <strong>de</strong>legera<strong>de</strong> utarbetats i R<strong>om</strong> <strong>och</strong> s<strong>om</strong> jemväl<br />
blifvit af italienska kamrarne gilladt <strong>och</strong> antaget. Enligt <strong>de</strong>nna traktats<br />
art. 5 skulle fartygsbefälhafvare ömsesidigt tillerkännas rätt att i hvart<strong>de</strong>ra<br />
lan<strong>de</strong>t påkalla bistånd af sin nations konsul eller <strong>de</strong>nnes <strong>om</strong>bud för utföran<strong>de</strong><br />
af formaliteter såväl inför <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sd<strong>om</strong>stol (ut<strong>om</strong> vid tvistemål) s<strong>om</strong> vid tullkammare<br />
eller annat administrativt verk, med undantag blott för sådana fall,<br />
då skeppsklarerares mellank<strong>om</strong>st voro i lag uttryckligen föreskrifven. Det var<br />
<strong>de</strong>rhos stipuleradt, att skeppsmaklarearvo<strong>de</strong> efter <strong>de</strong>n gra<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> taxan med viss<br />
afgift för hvarje ton af fartygets laddning endast skulle behöfva erläggas till<br />
fullt belopp såvidt klarering af fartygen i verkligheten utförts, medan <strong>de</strong>remot<br />
hvarje annan förrättning, s<strong>om</strong> af skeppsklarerare verkstälts, vore att betala med<br />
sitt särskilda pris. Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes, gick <strong>de</strong>t här ut på intet mindre än att,<br />
å ena sidan, låta skeppsklarerareu ersättas af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> konsul samt att, å<br />
andra sidan, afskaffa mäklarefunktionernas i praktiken allmänt erkända enhet<br />
<strong>och</strong> o<strong>de</strong>lbarhet gen<strong>om</strong> att upprätta bestämd tariff för hvarje förrättning ut<strong>om</strong><br />
sjelfva klareringen. Det kun<strong>de</strong> dock sv<strong>år</strong>ligen vara att förvänta att en sådan<br />
betydlig förändring i sekelgamla förhållan<strong>de</strong>n skulle med ett slag <strong>och</strong> utan vidare<br />
förbere<strong>de</strong>lse låta sig gen<strong>om</strong>föra, <strong>och</strong> följ<strong>de</strong>n blef också, att då traktaten<br />
<strong>de</strong>n 13 sistlidne juli k<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r behandling i franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren, blef<br />
<strong>de</strong>n vid <strong>om</strong>röstningen förkastad, väsentligen på grund af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>ri upptagna reformen<br />
röran<strong>de</strong> skeppsklarerareväsen<strong>de</strong>t.<br />
Andra gången skeppsklarerareprivilegiet k<strong>om</strong> att sättas på dagordningen var<br />
då generaltulldirektören i Paris <strong>de</strong>n 15 sistlidne september utgaf ett cirkulär,<br />
<strong>de</strong>ri, un<strong>de</strong>r åberopan<strong>de</strong> af ett utaf Conseil d Etat <strong>de</strong>n 20 förutgåen<strong>de</strong> juli afgifvet<br />
yttran<strong>de</strong> samt ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> <strong>de</strong>partementchefers tillstyrkan<strong>de</strong>, bestäm<strong>de</strong>s<br />
att, jemlikt gällan<strong>de</strong> lagstadgan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>n tolkning, s<strong>om</strong> åt <strong>de</strong>ssa förlänats af<br />
kassationsd<strong>om</strong>stolen, skulle för framti<strong>de</strong>n konsignatarien för fartyget medgifvas<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 30
414<br />
enahanda befogenhet s<strong>om</strong> konsignutarien för lasten, att i fransk hamn inför tullmyndighet<br />
verkställa fartygs klarering. För att förstå bety<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>tta medgifvan<strong>de</strong>,<br />
måste ihågk<strong>om</strong>mas, att medan ett fartyg i allmänhet kan ega flere<br />
laddningsemottagare, till följd hvaraf <strong>de</strong> fall, då klarering kan fullgöras af en<strong>de</strong><br />
lastkonsignatarien, i sjelfva verket blifva ganska få, finnes <strong>de</strong>remot intet hin<strong>de</strong>r<br />
för att hvart <strong>och</strong> ett fartyg af <strong>de</strong>ss re<strong>de</strong>ri adresseras till någon viss person å<br />
bestämmelseorten, s<strong>om</strong> sålunda i egenskap af fartygskonsignatarie kan utföra<br />
klareringsoperationen. Det är påtagligt att gen<strong>om</strong>föran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna anordning<br />
i <strong>de</strong>t närmaste blefve liktydigt med ett faktiskt upphäfvan<strong>de</strong> af skeppsklarerareprivilegiet.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa <strong>om</strong>ständigheter var <strong>de</strong>t icke att undra öfver, att <strong>de</strong>t<br />
förenämnda eirkuläret <strong>från</strong> första ögonblicket möttes af ett afgjordt motstånd<br />
på flera håll, <strong>de</strong>ribland <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrarne i hamnstä<strong>de</strong>rna, likas<strong>om</strong> <strong>de</strong>t äfven tillkUnnagafs,<br />
att saken skulle göras till föremål för interpellation i <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren.<br />
Resultatet af <strong>de</strong>ssa opinionsyttringar blef in<strong>om</strong> kort, att cirkulärets<br />
tillämpan<strong>de</strong> uppsköts för att Conseil d Etat skulle kunna taga ären<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r<br />
förnyadt öfvervägan<strong>de</strong>, hvilken utgång af många anses vara <strong>de</strong>tsamma s<strong>om</strong> att<br />
spörsmålet <strong>om</strong> <strong>de</strong>n ifrågasatta ändringen helt enkelt k<strong>om</strong>mer att förfalla.<br />
Det franska skeppsklareraremonopolet har sålunda lyckligen undgått <strong>de</strong><br />
faror, hvilka, på sätt nu anförts, hotat <strong>de</strong>ss existens. Institutionen tor<strong>de</strong> ock<br />
<strong>de</strong>rmed få betraktas sås<strong>om</strong> för längre tid betryggad, så mycket mera s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
obestridligen är populär hos franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstån<strong>de</strong>t, hvilket i <strong>de</strong> privilegiera<strong>de</strong><br />
mäklarne ser ett stöd för sina intressen, då <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>ma i strid med <strong>de</strong>n<br />
främman<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>ens, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> afskaffan<strong>de</strong>t af monopolet nödvändigt måste<br />
vara förenadt med utgifter för statsverket i form af godtgörelse för privilegiernas<br />
förlust, sås<strong>om</strong> förhållan<strong>de</strong>t blef då gen<strong>om</strong> lag af <strong>de</strong>n 18 juli <strong>1886</strong> indragning<br />
besluta<strong>de</strong>s af varumäklarnes monopol. Och <strong>om</strong> <strong>de</strong>t belopp, hvartill<br />
en sådan godtgörelse skulle uppgå, kan en föreställning bildas, när man har sig<br />
bekant att t. ex. ett skeppsklarerareprivilegium i Havre betalas med 200,000<br />
à 300,000 frcs.<br />
Angåen<strong>de</strong> skeppsklareraretaxan in<strong>om</strong> <strong>de</strong> hamnar, s<strong>om</strong> tillhöra Havres äldre<br />
distrikt, har generalkonsulatet på sin tid ingifvit berättelse. Beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
tariffer, hvilka tillämpas i distriktets öfriga hamnar, skola <strong>de</strong>ssa, enligt uppgifter<br />
<strong>från</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> vicekonsuler, vara faststälda s<strong>om</strong> följer:<br />
R<strong>och</strong>efort.<br />
Tariffen bestämd af civild<strong>om</strong>stolon på platsen <strong>de</strong>n 6 prairial <strong>år</strong> 11: fartyg<br />
k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> hamnar vid Engelska kanalen, Östersjön <strong>och</strong> andra orter i Europa,<br />
äfvens<strong>om</strong> <strong>från</strong> franska <strong>och</strong> utländska kolonier, med undantag af Newfoundland<br />
<strong>och</strong> Miquelon, 0.7 5 fre pr ton af varor; <strong>från</strong> Newfoundland oeh<br />
Miquelon 0.50 fre pr ton af varor.<br />
La E<strong>och</strong>elle.<br />
Tariffen hvilan<strong>de</strong> på gammal sedvana.<br />
För fartyg <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t 0.5 0 fre pr utlossad ton,<br />
» » till » 0.5 0 > » intagen »<br />
» > » 0.25 » » » ><br />
då lasten best<strong>år</strong> af spanmål, salt eller sten. Dessut<strong>om</strong> erlägges för »<strong>de</strong>claration»<br />
12 frcs, hvilket belopp nedsattes till hälften för fartyg un<strong>de</strong>r 100 tons.<br />
Tonnay-Charente.<br />
Tariffen <strong>de</strong>nsamma s<strong>om</strong> i R<strong>och</strong>efort.<br />
S:t Martin (tie <strong>de</strong> Ré)<br />
Bestämd tariff icke upprättad, utan skcppsklarerarearvo<strong>de</strong>t utgåen<strong>de</strong> efter<br />
större eller mindre bistånd s<strong>om</strong> kräfves för hvarje särskildt fartyg.
415<br />
S:t Pierre (ile d'Oléron).<br />
Tariffon faststäld af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sd<strong>om</strong>stolen pa platsen <strong>de</strong>u 17 november 1853.<br />
För fartyg frän utlau<strong>de</strong>t 0.50 fre pr ton af laddning,<br />
till » 0.25 » » »<br />
Bor<strong>de</strong>aux.<br />
Tariffen bestämd gen<strong>om</strong> regerings<strong>de</strong>kret af <strong>de</strong>n 22 maj 1872.<br />
För fartyg <strong>från</strong> <strong>och</strong> till utlan<strong>de</strong>t 0.5 0 fre pr ton af laddning<br />
» i barlast 0.2 5 > r> driigtighet.<br />
Libourne <strong>och</strong> Bayonne.<br />
Tariffen gemensam med Bor<strong>de</strong>aux.<br />
Om resultatet af franska hafsfisket un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 188(1 föreligga ännu blott<br />
spridda un<strong>de</strong>rrättelser <strong>från</strong> enskilda hamnar i distriktet, då <strong>de</strong>n officiela statistiska<br />
öfversigten röran<strong>de</strong> fiskerinäringens utveckling un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et först längre<br />
fram blifver synlig. Enligt berörda un<strong>de</strong>rrättelser kunna <strong>om</strong> fiskets utfall följan<strong>de</strong><br />
uppgifter med<strong>de</strong>las beträffan<strong>de</strong> nedannäumda hamnar:<br />
Duvkerque. För Islandsfisket utrusta<strong>de</strong>s <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna hamn un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 188 0<br />
112 fartyg <strong>om</strong> 11,0(17 tons <strong>och</strong> 1,740 mans besättning, hvilka fartyg hemfört<br />
i bruttovigt 6.091,000 kg. råsaltad torsk, 437.710 kg. tran samt 83,660 kg.<br />
r<strong>om</strong>, <strong>och</strong> för <strong>de</strong>ssa produkter hafva följan<strong>de</strong> pris erhållits: torsk, mycket stor,<br />
145 fres, stor 95 fres, me<strong>de</strong>lstor 85 fres samt mindre 75 fres, allt per tunna<br />
af 135 kg. uettovigt; tran (råvara) 32 fres samt r<strong>om</strong> 38 fres pr tonne af 130<br />
kg., likale<strong>de</strong>s nettovigt. För <strong>de</strong> först ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> laddningarna voro dock<br />
<strong>de</strong>ssa pris 15 à 20 fres högre.<br />
GrnveUnes. Till Island utsän<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1880 27 fartyg <strong>om</strong> 1,545 tons, af<br />
hvilka 20 återk<strong>om</strong>mit med en fångst af inalles 498,(141 kg. Af kustfisket utgjor<strong>de</strong><br />
produkten 2,083,500 kg. färsk fisk.<br />
Dieppe. Samtliga fiskerierna <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s gàfvo i utbyte ett vär<strong>de</strong> af 1,942,428<br />
fres, hvaraf 112,945 fres motsvara<strong>de</strong> vinsten af Newfoundlandsfisket <strong>från</strong><br />
hamnen.<br />
Fécamp. I Newfoundlandsfisket <strong>de</strong>ltogo 1880 <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna hamn 41 fartyg<br />
af 9,457 tons sammanlagd drägtighet <strong>och</strong> med 971 mans besättning. Dessa<br />
fartygs fångst utgjor<strong>de</strong>s af 10,407,(111 kg. torsk <strong>och</strong> 248,558 kg. tran, hvilka<br />
produkters saluvär<strong>de</strong> uppgick till 2,429,017 fres. Det anmärkes, att, trots<br />
<strong>de</strong>n rikliga fångsten, blef re<strong>de</strong>riernas behållning så godt s<strong>om</strong> ingen pä grund<br />
af <strong>de</strong> ytterligt låga prisnoteringarna. Makrillfisket <strong>från</strong> hamnen, hvilket sysselsatte<br />
18 båtar af tillsammans 1,395 tons drägtighet <strong>och</strong> med 374 mans besättning,<br />
har i utbyte gifvit 1.464,72(1 st. fisk till ett vär<strong>de</strong> af 223,760 fres<br />
samt 70,961 kg. r<strong>om</strong> motsvaran<strong>de</strong> i vär<strong>de</strong> 21,000 fres. Sillfisket med saltning<br />
<strong>om</strong> bord, s<strong>om</strong> bedrifvits med 102 båtar <strong>om</strong> 4,240 tons <strong>och</strong> en besättning af<br />
1,227 man, har i fångstvär<strong>de</strong> inbragt 1,449,320 fres.<br />
Granville. De till Newfoundlandsfisket utsända fartyg återvän<strong>de</strong> med en<br />
fångst af i me<strong>de</strong>ltal 220,000 kg. pr fartyg, men oaktadt <strong>de</strong>tta rikliga utbyte<br />
har för re<strong>de</strong>rierna icke uppk<strong>om</strong>mit någon vinst, enär prisen i<strong>från</strong> 17 à 18 fres,<br />
s<strong>om</strong> betaltes vid början af första kampagnen, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et nedgingo till 15, 14<br />
<strong>och</strong> 13 fres. Emellertid har fångsten blifvit utan sv<strong>år</strong>ighet realiserad, särskildt<br />
på grund af <strong>de</strong>t för fiskens torkning gynsamma vädret, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n alltjemt<br />
utvidga<strong>de</strong> marknad, s<strong>om</strong> erbju<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n franska klippfisken i Spanien <strong>och</strong> Italien,<br />
synes bebåda en bättre framtid för re<strong>de</strong>rierna.<br />
Om <strong>år</strong>ets klippfiskmarknad i Bor<strong>de</strong>aux kan nämnas, att införseln till<br />
hamnen af saltad torsk uppgick till 30,414,034 kg. mot 25.558,203 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1885, medan utförseln af klippfisk utgjor<strong>de</strong> 11,219,704 kg., mot 9,105,706<br />
un<strong>de</strong>r förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.
416<br />
Till un<strong>de</strong>rstod ät franska torskfisket är jeinväl i 1887 <strong>år</strong>s budget uppfördt<br />
ett belopp af 3 mill. frcs. Derjemte har nyligen lagförslag väckts <strong>om</strong> auslag<br />
af premier till kustfisket, särskildt makrill- oeh sardinfängsten, hvilket anslag<br />
skulle utgå med 10 frcs pr man af <strong>de</strong> båtlag, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ltaga i nämnda fiske.<br />
På senare ti<strong>de</strong>n har kunnat iakttagas en icke obetydlig förminskning i<br />
antalet personer, s<strong>om</strong> i Frankrike drifva fiskerinäring. Ar 1885 sysselsatte<br />
sig härmed blott 88,000 personer, då <strong>de</strong>remot allt sedan <strong>år</strong> 1872 antalet un<strong>de</strong>r<br />
intet <strong>år</strong> förut un<strong>de</strong>rstigit 112,000. Anledningen till att yrket så öfvergifvits<br />
sages vara <strong>de</strong>n ringa vinst s<strong>om</strong> skördas af <strong>de</strong>ss idkare, hvilket åter<br />
förklaras till någon <strong>de</strong>l bero på <strong>de</strong> föråldra<strong>de</strong> meto<strong>de</strong>r <strong>och</strong> redskap s<strong>om</strong> fortfaran<strong>de</strong><br />
användas oeh <strong>de</strong>n slentrianmessigt drifna behandlingen af fångsten,<br />
s<strong>om</strong> icke gifver rum för förbättringar. Sås<strong>om</strong> boteme<strong>de</strong>l häremot har föreslagits<br />
upprättan<strong>de</strong>t af fiskerimuseer eller permanenta utställningar, s<strong>om</strong> skulle<br />
innehålla mo<strong>de</strong>ller till båtar <strong>och</strong> fiskredskap <strong>från</strong> så väl Frankrike s<strong>om</strong> andra<br />
län<strong>de</strong>r, i hvilka fiskeriindustrien nått större utveckling, samtidigt med att <strong>de</strong>r<br />
skulle tillhandahållas kartor öfver hafsbottnen längs kusterna <strong>och</strong> på fiskebankarne<br />
äfvens<strong>om</strong> boskrifuingar öfver <strong>de</strong> olika fiskslagens förek<strong>om</strong>st, vanor <strong>och</strong><br />
sätten för <strong>de</strong>ras fångan<strong>de</strong> <strong>och</strong> behandling m. m. Dessa institutioner skulle<br />
ställas un<strong>de</strong>r marinministerns förvaltning, likas<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smuséerna stå un<strong>de</strong>r<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sministerns öfverinseen<strong>de</strong>.<br />
En industri tillhöran<strong>de</strong> fiskerinäringen har emellertid på <strong>de</strong> närmaste <strong>år</strong>en<br />
tagit ansenlig utveckling i Frankrike, nemligen ostronodlingen. Från statens<br />
sida har till upphjelpan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna industri sedan <strong>år</strong> 1861 utgifvits 2,612,000<br />
frcs <strong>och</strong> jemväl på nästlidct <strong>år</strong>s budget finnes uppfördt ett anslag af 34,000<br />
frcs för anläggan<strong>de</strong> af experimentalparker <strong>och</strong> ostronförråd. Resultatet af <strong>de</strong>nna<br />
uppmuntran har också blifvit att, medan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1860 största <strong>de</strong>len af franska<br />
ostronbankarne voro försvunna <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga till hälften förstörda, funnos <strong>år</strong><br />
1885 parkanläggningar enligt bevilja<strong>de</strong> koncessioner till ett <strong>om</strong>fång af 13,000<br />
hektarer, produceran<strong>de</strong> 597,164,000 st. ostron till ett vär<strong>de</strong> af 12,844,700 frcs.<br />
De förnämsta ostrondaminarne äro belägna vid Arcachon i <strong>de</strong>partementet Giron<strong>de</strong><br />
samt Auray i <strong>de</strong>partementet Morbihan <strong>och</strong> af <strong>de</strong>ssa hafva isynnerhet <strong>de</strong><br />
förstnämnda visat starkt framåtskridan<strong>de</strong>. Ar 1 857 funnos i Arcachon-bassinen<br />
blott 20 ostronparker, hvilket antal <strong>år</strong> 1868 ökats till 297 med en <strong>år</strong>lig produktion<br />
af öfver 10 mill, ostron. Sedan <strong>de</strong>ss hafva anläggningarna <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s<br />
ständigt varit stadda i tillväxt <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> räkna<strong>de</strong>s i bassinen, s<strong>om</strong><br />
har ett ytinnehåll af 1 5,000 hektarer, ostronparker till ett <strong>om</strong>fång af 6,000<br />
hektarer, <strong>från</strong> hvilka <strong>år</strong>ligen till förbrukning eller afvel utlemnas <strong>om</strong>kring 300<br />
mill, ostron. Äfven i Auray har en anmärkningsvärd aktivitet utvecklat sig,<br />
i <strong>de</strong>t nemligen ostronproduktionen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s sedan <strong>år</strong> 1877 ungefärligen tiodubblats.<br />
Denna starkt uppdrifna produktion har dock å andra sidan framkallat en<br />
nedgång i försäljningsprisen, s<strong>om</strong> för ostronodlarne blifvit förlustbringan<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
jemväl för mången bland <strong>de</strong>m medfört ruin. Man har med anledning häraf<br />
yrkat på vidtagan<strong>de</strong>t af en <strong>de</strong>l åtgär<strong>de</strong>r afseen<strong>de</strong> att un<strong>de</strong>rlätta försäljningen<br />
af ostron så väl i <strong>de</strong>t inre af Frankrike s<strong>om</strong> i utlan<strong>de</strong>t, sås<strong>om</strong> nedsättning i<br />
jernvägsfrakterna för ostronförsändningar, minskning uti parkinnehafvarnes arren<strong>de</strong>afgifter<br />
till staten, rättighet att försälja ostron un<strong>de</strong>r alla måna<strong>de</strong>rna af<br />
<strong>år</strong>et samt reduceran<strong>de</strong>t af oktrojafgiftcrna m. m. Derjemte har framstälts,<br />
att ostronindustrien skulle väsentligen befordras <strong>om</strong> större utvidgning kun<strong>de</strong><br />
gifvas åt konservberedningon af ostron äfvens<strong>om</strong> åt användan<strong>de</strong>t af ostronskal<br />
för industriela ändamål o. d.<br />
Det franska jordbrukets ställning synes un<strong>de</strong>r nästförflutna <strong>år</strong>et icke hafva
417<br />
förbättrats. Skör<strong>de</strong>ns utfall blot' dir <strong>de</strong> vigtigarc sä<strong>de</strong>sslagen un<strong>de</strong>rlägsen föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets, utan att, så vidt kunnat inhemtas, prisen <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> rönt någon<br />
vidare förändring. De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885 antagna spaninålstullarno hafva ej heller<br />
i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> utöfvat något märkbart inflytan<strong>de</strong>, men à andra sidan har<br />
vär<strong>de</strong>t å jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong>en, s<strong>om</strong> i Frankrike förut varit högre än i något annat<br />
land i Europa, på många trakter fortfaran<strong>de</strong> betydligt fallit. Det un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa<br />
förhållan<strong>de</strong>n för åkerbruksnäringen alstra<strong>de</strong> öka<strong>de</strong> tryck har medfört, att <strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> föreslagna nya förhöjningarna i sä<strong>de</strong>stullarne, trots ifrigt motstånd<br />
<strong>från</strong> fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>svännernas sida, <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r kunnat blifva af franska kamrarne<br />
votera<strong>de</strong>. Efter hvad beräknats skola <strong>de</strong>ssa tullsatser i vissa fall motsvara<br />
ända till 30 % af varans vär<strong>de</strong>.<br />
Ome<strong>de</strong>lbart efter voteran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>ssa tullförhöjningar förkasta<strong>de</strong>s emellertid<br />
af franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren <strong>de</strong>n likale<strong>de</strong>s projektera<strong>de</strong> införseltullen å<br />
majs oeh ris, men <strong>de</strong>remot blef förslaget till nya boskapstullar efter ett visst<br />
motstånd antaget.<br />
Sås<strong>om</strong> en egend<strong>om</strong>lighet kan anmärkas, att på senare <strong>år</strong>en, då klag<strong>om</strong>ålen<br />
öfver don utländska konkurrensen i afseeu<strong>de</strong> på jordbruksalstron i Frankrike<br />
förnummits s<strong>om</strong> mest högljudda, har importen till lan<strong>de</strong>t af så väl spanmål<br />
s<strong>om</strong> boskap varit i aftagau<strong>de</strong>. Efter livad framg<strong>år</strong> af här<strong>om</strong> tillgängliga uppgifter,<br />
skall nemligen spanniålsinförseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1880 hafva nedgått till hälften<br />
af me<strong>de</strong>limporten un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n 1878—1882 oeh likaså har införseln<br />
af boskap un<strong>de</strong>r sistförflutna <strong>år</strong>et varit lägre äu hvad <strong>de</strong>n var för 10 <strong>år</strong> sedan.<br />
Vinskör<strong>de</strong>n i Frankrike, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1885 gaf <strong>de</strong>n laga afkastningen af<br />
28,536,151 hl., har än ytterligare reducerats un<strong>de</strong>r är <strong>1886</strong>. Den uppskattas<br />
nemligen för sistnämnda <strong>år</strong> till endast 25.063.345 hl., hvilket utgör en minskning<br />
af 3,472.800 hl. mot nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et samt visar en brist af 17.645,799<br />
hl. i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> tio nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens me<strong>de</strong>lafkastning. Detta fortfaran<strong>de</strong><br />
dåliga resultat har. i likhet med hvad fallet var un<strong>de</strong>r förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et,<br />
i icke ringa mån berott på störan<strong>de</strong> atmosferiska inveikuingar un<strong>de</strong>r drufvornas<br />
mogningsperiod, i <strong>de</strong>t att in<strong>om</strong> <strong>de</strong> flesta vindsvirkt dä inträffa<strong>de</strong> regn, hagel<br />
<strong>och</strong> frost, frän hvilka hemsökolser endast <strong>de</strong> sydliga <strong>de</strong>larne af lan<strong>de</strong>t synas<br />
hafva blifvit förskona<strong>de</strong>.<br />
Men hvad s<strong>om</strong> mest bidragit till minskningen i vinskör<strong>de</strong>n är dock alltid<br />
<strong>de</strong>n ständigt fortgåen<strong>de</strong> utbredningen af <strong>de</strong> tvänne landsplågor s<strong>om</strong> sedan länge<br />
förödt Frankrikes ving<strong>år</strong>dar, nemligen phylloxera oeh mil<strong>de</strong>w, af hvilka i-ynnerhet<br />
<strong>de</strong>n sistnämnda utmärkt sig för en snabb spridning. Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t är<br />
har <strong>de</strong>nna parasit uppirädt un<strong>de</strong>r tvenne skilda förmer: <strong>de</strong>n egentliga mil<strong>de</strong>w,<br />
s<strong>om</strong> angriper bla<strong>de</strong>n samt peronospora, s<strong>om</strong> fäster sig ä drufvorna. hvilka <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
förtorkas <strong>och</strong> öfvergå till stoft. Det boteme<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> använ<strong>de</strong>s emot<br />
<strong>de</strong>ssa tvänne sjukd<strong>om</strong>sformer, best<strong>år</strong> ännu endast, i att begjuta <strong>de</strong> skada<strong>de</strong> rankorna<br />
med en lösning af kopparsulfat, men användan<strong>de</strong>t häråf är nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
inskränkt till <strong>de</strong>partementen Giron<strong>de</strong>, Bases-Pyrénéos oeh Pyrénées-<br />
Orientales emedan viuodlarne a andra orter synas befara, att <strong>de</strong>t giftiga ämnet<br />
skall skadligt inverka på vinets beskaffenhet. Man afvaktar i <strong>de</strong>tta afseeu<strong>de</strong><br />
utgången af vidtagna un<strong>de</strong>rsökningar röran<strong>de</strong> nämnda behandlingsmetods följ<strong>de</strong>r.<br />
Beträffan<strong>de</strong> åter phylloxera, söker man alltjemt motarbeta <strong>de</strong>nna ska<strong>de</strong>insekt<br />
<strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> att försätta vinfälteu un<strong>de</strong>r vatten, <strong>de</strong>ls me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>ras <strong>om</strong>planteran<strong>de</strong><br />
med amerikanska vinstockar. Den senare meto<strong>de</strong>n är företrä<strong>de</strong>svis<br />
använd i södra Frankrike, men uian har <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mit på sp<strong>år</strong>en, att <strong>de</strong>tta me<strong>de</strong>l<br />
i sin ordning medfört en ny sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> i sjelfva verket redan tin<strong>de</strong>r<br />
lång tid varit, bekant i Förenta olaterna oeh s<strong>om</strong> nu med <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> införda<br />
vinstoekar öfverflyttats till Frankrike. TVuna sjukd<strong>om</strong>. <strong>de</strong>n s. k. »black. r<strong>om</strong>'.
418<br />
härrör af en parasitsvamp pä drufvorna <strong>och</strong> har särskildt iakttagits i <strong>de</strong>partementet<br />
Hérault. Svampen, s<strong>om</strong> isynnerhet befordras af värme <strong>och</strong> fuktighet,<br />
är dock, <strong>de</strong>ss bättre, i Frankrike ännu begränsad in<strong>om</strong> ett trängre <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>.<br />
För att för <strong>de</strong>n franske vinodlaren un<strong>de</strong>rlätta anskaffan<strong>de</strong>t af nödiga me<strong>de</strong>l<br />
till inköp af amerikanska vinstockar är i <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren föreslaget att ett<br />
belopp af intill 500 mill, frcs skall af sparbanksme<strong>de</strong>l uttagas samt att <strong>de</strong>raf<br />
skall bildas en fond, ur hvilken län mot 4 % må kunna till nämnda ändamål<br />
af vinodlarne erhållas.<br />
Hvad vinets qvalitet beträffar, var <strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r sistförflutna <strong>år</strong>et i allmänhet<br />
me<strong>de</strong>lmåttig <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss alkoholhalt svag. Vinodlarne hafva sökt upphjelpa<br />
<strong>de</strong>nna brist me<strong>de</strong>lst vinets tillsättan<strong>de</strong> med socker.<br />
De reducera<strong>de</strong> skördarne hafva i Frankrike framkallat beredning af vin<br />
me<strong>de</strong>lst tillsats af socker <strong>och</strong> vatten till saft af förut pressa<strong>de</strong> drufvor samt<br />
gen<strong>om</strong> pressning af russin. På förstnämnda sätt fabricera<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 2,688,000<br />
hl., på samma gång vintillverkningen gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n senare meto<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong><br />
2,812,000 hl. För öfrigt har vinet jemväl sedan äldre ti<strong>de</strong>r varit un<strong>de</strong>rkastadt<br />
en mängd manipulationer, s<strong>om</strong> i mera eller mindre grad förändrat produktens<br />
ursprungliga egenskaper, sås<strong>om</strong> t. ex. »le eoupage» eller enkel sammanblandning<br />
af olika slags naturliga viner, »le mouillage» eller naturligt vins utspädning<br />
med vatten, »le vinage» eller <strong>de</strong>ss tillsättan<strong>de</strong> med sprit, »le plätrage»<br />
eller tillsats af svafvelsyradt kali samt slutligen vinets tillsättan<strong>de</strong> med artificiela<br />
ämnen för höjan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ss färg <strong>och</strong> doft. I afseen<strong>de</strong> på »le mouillage»<br />
<strong>och</strong> »le vinage» har Académie <strong>de</strong> médécine i Paris un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> haft anledning<br />
afgifva utlåtan<strong>de</strong>, efter <strong>de</strong>t att samma korporation <strong>år</strong> 1870 förklarat,<br />
att vinet icke gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t senare af nämnda behandlingssätt blefve för helsan<br />
skadligt. Det uttalan<strong>de</strong> i saken, s<strong>om</strong> nu k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> <strong>om</strong>förmälda auktoritet<br />
<strong>och</strong> hvilket föregåtts af en utförlig diskussion, är emellertid i viss mån afvikan<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>t äldre <strong>och</strong> innehåller, att alkoholisation af vin endast kan tillåtas<br />
då härtill använ<strong>de</strong>s reu sprit af högst 2 gra<strong>de</strong>r, men att meto<strong>de</strong>n eljest<br />
bör af sundhetshänsyn fullständigt förbjudas; vidare att sprittillsättning till vin<br />
icke allenast är farlig på grund af myckenheten <strong>och</strong> <strong>de</strong>n ofta dåliga beskaffenheten<br />
af <strong>de</strong>n alkohol, s<strong>om</strong> tillföres viuet, utan äfven emedan <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> medgifves<br />
vinets uppblandning mod vatten, hvilket tillvägagåen<strong>de</strong> på samma gång<br />
är en försnillning s<strong>om</strong> en förfalskning. Till <strong>de</strong>tta uttalan<strong>de</strong> har fogats <strong>de</strong>n<br />
anmärkningen, att då sprittillsatsen betydligen ökar faran af användan<strong>de</strong>t af<br />
bränvin <strong>och</strong> likörer, är <strong>de</strong>t nödvändigt att fordra, att all alkohol, s<strong>om</strong> ing<strong>år</strong> i<br />
tillverkningen af <strong>de</strong>ssa produkter, skall vara absolut ren.<br />
Det kan i <strong>de</strong>tta sammanhang vara af intresse att <strong>om</strong>nämna, alt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1886</strong> ett lagförslag framlagts för franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren med yrkan<strong>de</strong>, att<br />
tillverkning <strong>och</strong> försäljning af ämnen afsedda för färgning af vin måtte formligen<br />
förbjudas. Sås<strong>om</strong> straff för öfverträ<strong>de</strong>lse af sådant förbud föreslås böter<br />
<strong>från</strong> 100 till 5,000 frcs samt fängelse <strong>från</strong> 15 dagar till 2 <strong>år</strong>, skolan<strong>de</strong> tillika<br />
d<strong>om</strong>en i allmänna tidningar offentliggöras. I motiven till <strong>de</strong>tta förslag<br />
anföres, bland annat, att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att artificiel färgning af vin ford<strong>om</strong> endast<br />
försöktes af ett mindre antal förfalskare af simplare slag, har sedan <strong>de</strong>ss <strong>de</strong>nna<br />
industri så utbredt sig i lan<strong>de</strong>t, att man måste i tontal räkna <strong>de</strong> qvantiteter<br />
c<strong>och</strong>enill, flä<strong>de</strong>rbär <strong>och</strong> fuchsin, s<strong>om</strong> nu <strong>år</strong>ligen försäljas å alla vinproduceran<strong>de</strong><br />
orter.<br />
Frankrikes införsel <strong>och</strong> utförsel representeras un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af följan<strong>de</strong><br />
vär<strong>de</strong>n i francs i jemförelse med <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et.
419<br />
Införsel.<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Näringsämnen 1,528,590,000 1,431,749,000<br />
Råvaror 2,007,276,000 1,949,304,000<br />
Mauufakturalster... 558,079,000 568,843,000<br />
Andra varor 140,418,000 138,505,000<br />
Tillsammans 4,234,303,000 4,088,401,000<br />
Utförsel.<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Näringsämnen 770,418,000 737,451,000<br />
Ilävaror 654,537,000 611,497,000<br />
Manufakturalster... 1,695,394,000 1,585,528,000<br />
Andra varor- 179,881,000 153,669,000<br />
Tillsammans 3,300,230,000 3,088,145,000<br />
Införsel <strong>och</strong> utförsel uppgingo sålunda <strong>år</strong> 1S86 till ett sammanlagdt var<strong>de</strong><br />
af 7,534,593,000 fres mot 7,176,546,001» frcs un<strong>de</strong>r 1885, hvilket för förstnämnda<br />
Sret utgör en vinst af 358,047,000 frcs. På grund af <strong>de</strong>nna tillväxt<br />
i varu<strong>om</strong>sättningen, hvaraf <strong>de</strong>n betydligaste anparten eller 212,085,000 fres<br />
k<strong>om</strong>iner pä utförseln, antages är <strong>1886</strong> beteckna slutet af <strong>de</strong>n långvariga kris,<br />
s<strong>om</strong> så tungt tryckt på affärsrörelsen i Frankrike så väl s<strong>om</strong> i andra industriidkan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r. Det är egentligen <strong>från</strong> <strong>och</strong> med sistlidne maj månad s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>nua förändring till <strong>de</strong>t bättre inträdt, men <strong>de</strong>n har sedan <strong>de</strong>ss ständigt fortgått<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Hvad särskildt ang<strong>år</strong> införseln har, sås<strong>om</strong> synes af ofvanstäeu<strong>de</strong> tabell,<br />
un<strong>de</strong>r är <strong>1886</strong> ökning gjort sig gällan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong> båda grupperna näringsämnen<br />
med 96,841,000 frcs samt råvaror med 57,972,000 frcs, hvarcmot importen<br />
af mauufakturalster nedgått med 10 l /a mill. fres.<br />
Bland näringsämnen utvisas un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> tillväxt uti införseln isynnerhet<br />
för fyra följan<strong>de</strong> artiklar: vin nud 127.658,000 frcs, spanmål med<br />
12 mill, frcs, kött mod 11 mill, frcs samt klippfisk med 13 mill frcs. À<br />
andra sidan har en minskning af 1.» mill, frcs uppk<strong>om</strong>mit i införseln af boskap,<br />
likas<strong>om</strong> ock importen af ràsockor nedgått med 45 mill. frcs.<br />
Att in<strong>om</strong> Frankrikes industri en växan<strong>de</strong> liiåktighot inträdt, utvisas bland<br />
annat af <strong>de</strong>n betydliga stegring, s<strong>om</strong> egt rum i inlörsclu af råvaror, af hvilka<br />
ull tilltagit med 43,087,000 frcs, silke med 6 1 mill, frcs b<strong>om</strong>ull med 7,221,000<br />
frcs samt oljefrön med 9 mill. frcs. En lindrigare tillbakagång har emellertid<br />
kunnat förspörjas för en <strong>de</strong>l andra artiklar, sås<strong>om</strong> hudar, lin, malm <strong>och</strong><br />
jern samt i högre grad för trävaror <strong>och</strong> stenkol.<br />
In<strong>om</strong> kategorien fabriksalster, s<strong>om</strong> i sin helhet visar en reducerad införsel<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, har största minskningen uppstått för ylletråd <strong>och</strong> ylleväfnadcr<br />
med tillsammans 11 mill. frc3. Vid sidan häraf har importen af b<strong>om</strong>ullstyger<br />
aftagit med 8 mill, frcs likas<strong>om</strong> äfven införseln af maskiner <strong>och</strong> redskap<br />
gått tillbaka mod 6 mill. frcs. För ökad import hafva dcreniot varit föremål<br />
artiklarne b<strong>om</strong>ullstråd, silkesväfua<strong>de</strong>r, halmarbeten samt metallprodukter.<br />
Granskas åter utförseln, befinnes un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i jemiorelse med 1885<br />
öfverskott hafva uppk<strong>om</strong>mit för alla grupper, s5lunda för näringsämnen med<br />
32,967,000 frcs, råvaror med 43,040,000 frcs <strong>och</strong>, hvad s<strong>om</strong> särskildt förtjenar<br />
uppmärksamhet, förnämligast för fabrikat, af hvilka artiklar exporten<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> utvisar <strong>de</strong>n ganska betydan<strong>de</strong> stegringen af 109,866,000 frcs.<br />
Utaf näringsämnen har utförseln uppgått för socker, så val oförarbeUdt
420<br />
s<strong>om</strong> raffineradt, nemligcti för <strong>de</strong>n förstnämnda artikeln rued 8,702,000 fres<br />
<strong>och</strong> för <strong>de</strong>n senare med 21,633,000 frcs. Likaså har exporten af ägg <strong>och</strong><br />
fett visat goda resultat, hvarjenite äfven i vinutförseln kunnat iakttagas stigning.<br />
In<strong>om</strong> samma klass har <strong>de</strong>rernot exporten af spanmål, mjöl, grönsaker,<br />
boskap <strong>och</strong> smör visat sig vara i aftagan<strong>de</strong>.<br />
Ibland råvaror har till för<strong>de</strong>l för <strong>1886</strong> iakttagits en ökning i utförseln af<br />
ull med 12 mill, frcs, silke med 29 mill, frcs samt b<strong>om</strong>ull (transiteran<strong>de</strong>) med<br />
2 mill. frcs. Likaså har en växan<strong>de</strong> export kunnat märkas för hudar, utsä<strong>de</strong>sfrö,<br />
harts, oljekakor, hästar <strong>och</strong> mulåsnor, hvaremot palm- <strong>och</strong> kokosolja, indigo,<br />
lump, byggnadsvirke, lin <strong>och</strong> blånor un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> utförts i förminska<strong>de</strong><br />
qvantiteter.<br />
Hvad till sist ang<strong>år</strong> manufakturalstren, hafva in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna kategori <strong>de</strong> flesta<br />
artiklar varit föremål för en förhöjd utförsel. Isynnerhet har i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong><br />
väfnadsindustrien varit gynnad, i <strong>de</strong>t nemligen in<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> utförseln<br />
tilltagit för si<strong>de</strong>ntyger med nära 3 8 mill, frcs, ylletyger med 33 l /a mill, fres<br />
samt b<strong>om</strong>ullstyger med 12 mill. frcs. Vidare utvisas un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> en<br />
tillväxt uti exporten för halmarbeten med 2,811,000 frcs, juvelerareartiklar<br />
med 5,908,000 fres, motallarbeten med 3,617,000 frcs, leksaker <strong>och</strong> konstsvarfningsartiklar<br />
med 7,715,000 frcs, modovaror med 5,379,000 frcs samt af<br />
färgträextrakter med .3,185,000 frcs. A andra sidan har ett stillaståen<strong>de</strong> i<br />
utförseln iakttagits för faience- <strong>och</strong> porslinsfabrikasionen, urmakeriet, maskin<strong>och</strong><br />
verktygstillverkningen, äfvens<strong>om</strong> för arbeten i kautschuk, guttapercha <strong>och</strong><br />
lä<strong>de</strong>r. De manufakturartiklar åter, af hvilka utförseln un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> gått tillbaka,<br />
äro lin- <strong>och</strong> hamptråd, beredda hudar, optiska <strong>och</strong> kirurgiska instrument<br />
samt i allmänhet kemiska produkter.<br />
Att döma af för han<strong>de</strong>n varan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n, särskildt af <strong>de</strong> nyligen votera<strong>de</strong><br />
lifsme<strong>de</strong>lstullarne, synes kunna slutas, att en protektionistisk strömning<br />
på senare ti<strong>de</strong>n fått en afgjord öfvervigt i Frankrike. Sås<strong>om</strong> bestämda yttringar<br />
häraf tor<strong>de</strong> jemväl vara att anse ej mindre <strong>de</strong>n agitation, s<strong>om</strong> flerestä<strong>de</strong>s<br />
i lan<strong>de</strong>t yppat sig för att åstadk<strong>om</strong>ma uppsägning, vid första lägliga tillfälle,<br />
af <strong>de</strong> med främman<strong>de</strong> makter ingångna <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktater, än ock <strong>de</strong>t tryck, s<strong>om</strong><br />
vid hvarje anledning öfvats på regeringen, att vid offentliga leveranser <strong>och</strong><br />
företag endast använda inhemska produkter <strong>och</strong> inföd<strong>de</strong> arbetare. Till äfventyrg<br />
kan likväl i <strong>de</strong>nna mot <strong>de</strong>t fria utbytet flendtliga stämning, hvilken utgått<br />
ur <strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens allvarliga kris, inträda förändring sås<strong>om</strong><br />
en följd af <strong>de</strong> ljusnan<strong>de</strong> utsigter till ett åter uppspiran<strong>de</strong> affärslif, hvilka <strong>om</strong>isskänneligen<br />
låta sig iakttaga, ehuru <strong>de</strong> för någon tid sedan å nyo i viss mån<br />
förmörkats af <strong>de</strong> gängse oroan<strong>de</strong> krigsryktena. Nämnda förbättra<strong>de</strong> utsigter<br />
hafva un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gifvit sig till känna bland annat gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n förut <strong>om</strong>förmälda<br />
stegra<strong>de</strong> utförseln, isynnerhet af fabriksalster, hvilken naturligtvis<br />
i sin ordning verkat lyftan<strong>de</strong> på industrien. Visserligen gifvas i Frankrike<br />
industrigrenar s<strong>om</strong> fortfaran<strong>de</strong> arbeta un<strong>de</strong>r tillbakagång, sås<strong>om</strong> jern- <strong>och</strong> stålfabrikationen<br />
samt byggnadsverksamheten, men <strong>de</strong>n in<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n herskan<strong>de</strong><br />
tryckta stämning tor<strong>de</strong> dock uppvägas af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> lifaktigheten på<br />
andra industriela fält, sås<strong>om</strong> t. ex. in<strong>om</strong> ylle- <strong>och</strong> si<strong>de</strong>ntillverkningen samt <strong>de</strong>n<br />
återinträdda rörligheten in<strong>om</strong> affärsförbin<strong>de</strong>lserna, hvar<strong>om</strong> vittna <strong>de</strong> med <strong>om</strong>kring<br />
20 mill, frcs höjda trafikink<strong>om</strong>sterna på jernvägarne samt <strong>de</strong>n föröka<strong>de</strong><br />
verksamheten i <strong>de</strong> offentliga kreditanstalterna. Vid sidan af <strong>de</strong>nna i <strong>de</strong>t hela<br />
taget förhoppningsrika ställning i afseen<strong>de</strong> på <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri, förefaller<br />
också <strong>de</strong>t enskilda ekon<strong>om</strong>iska tillstån<strong>de</strong>t i lan<strong>de</strong>t icke vara annat än tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Af redogörelsen för franska sparbanksväsen<strong>de</strong>ts verksamhet un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> framg<strong>år</strong> nemligen, att, ehuru insättningarna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et minskats
421<br />
med 0.4 5 % <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa fur öfrigt nästan absorberats af vorkslälda uttagaingar,<br />
bar dock uti beloppet af <strong>de</strong> pä sparbanksböcker inneståen<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l, hvilka <strong>de</strong>n<br />
31 <strong>de</strong>cember <strong>1886</strong> inalles utgjor<strong>de</strong> 2,307,025,132 fres, ökning, förnämligast<br />
gen<strong>om</strong> kapitalisera<strong>de</strong> räntor, uppk<strong>om</strong>mit mot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets resultat med<br />
94,041,240 frcs eller 4.25 % likas<strong>om</strong> <strong>de</strong>t också måste vara ett glädjan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>,<br />
att antalet af <strong>de</strong> i lan<strong>de</strong>t uteståen<strong>de</strong> motböeker numera uppg<strong>år</strong> till<br />
öfver 5 millioner eller motsvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring sjun<strong>de</strong><strong>de</strong>len af Frankrikes befolkning.<br />
Franska statsink<strong>om</strong>sterna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvenne sista <strong>år</strong>en angifvas hafva uppgått<br />
till:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Direkta skatter (ut<strong>de</strong>bitera<strong>de</strong>) ... 797,082,173 fres 784,315,100 frcs<br />
Skatt å vär<strong>de</strong>papper 47,215,500 » 45,868,000 »<br />
Indirekta skatter 2,276,376,600 » 2,311,957,500 »<br />
Enligt <strong>de</strong>nna öfversigt un<strong>de</strong>rstego <strong>de</strong> indirekta skatterna <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>de</strong>t<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets ink<strong>om</strong>ster af samma slag med 35,580,900 frcs, hvaremot <strong>de</strong><br />
tvänne andra skattetitlarne visa ett öfverskjutan<strong>de</strong> resultat af 14,114,573 frcs.<br />
Uti statsverkets ink<strong>om</strong>ster i <strong>de</strong>ras helhet har sålunda un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>et<br />
uppstått en minskning af 21,466,327 frcs.<br />
Finanslagen för 1887 fastställer Frankrikes utgiftsbudget för <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> till<br />
2,957,388,964 frcs. Nämn<strong>de</strong> lag, s<strong>om</strong> först utk<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 27 nästlidne februari,<br />
ehuru förslaget <strong>de</strong>r<strong>om</strong> redan <strong>de</strong>n 16 mars <strong>1886</strong> förela<strong>de</strong>s <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren,<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna långa behandlingstid gen<strong>om</strong>gått ej mindre än fem särskilda<br />
<strong>om</strong>bildningar, utan att likväl, efter hvad <strong>de</strong>t synes, i sin slutliga form erbjuda<br />
en tillfredsställan<strong>de</strong> lösning af Frankrikes finausiela sv<strong>år</strong>igheter. Detta problem<br />
qvarst<strong>år</strong> sålunda att utreda i 1888 <strong>år</strong>s budget, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> utvägar att bringa<br />
jemvigt i lan<strong>de</strong>ts finanssystem föreslås i nämnda budget, s<strong>om</strong> nu är un<strong>de</strong>r behandling<br />
i <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren: 1 :o åtskiljan<strong>de</strong> af »la taxe personnelle» <strong>och</strong><br />
»la contribution mobiliere» samt höjan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna senare skatt gen<strong>om</strong> en afgift<br />
utgåen<strong>de</strong> med en vi?s koefficient efter <strong>de</strong> skattdragan<strong>de</strong>s hushyror, hvarvid <strong>de</strong><br />
särskilda k<strong>om</strong>munerna in<strong>de</strong>lats i olika beskattningsklasser i förhållan<strong>de</strong> till invånareantalet;<br />
2:o förhöjning med 60 frcs eller till 206 frcs 25 c. pr hektoliter<br />
af beskattningen å sprit, samt 3:o förändring i sockerskatten gen<strong>om</strong> ökan<strong>de</strong><br />
af me<strong>de</strong>lproportionen i <strong>de</strong>n beskattningsbara afkastningen å sockerbetorna. Gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n förstnämnda åtgär<strong>de</strong>n, hvilken är liktydig med en verklig ink<strong>om</strong>stskatt<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> icke synes möta vidare sympatier i lan<strong>de</strong>t, beräknas skola vinnas<br />
30 millioner, gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n andra 70 millioner <strong>och</strong> me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>n tredje 22<br />
millioner. Dessut<strong>om</strong> antagas <strong>de</strong> nyligen votera<strong>de</strong> spanmälstullarne skola tillföra<br />
statskassan en förhöjd ink<strong>om</strong>st af 14 millioner.<br />
Efter <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> företagna folkräkningen skall antalet af Frankrikes<br />
invånare uppgå till 38,218,903, hvilken siffra i förhållan<strong>de</strong> till 1881<br />
<strong>år</strong>s statistik utvisar en tillväxt i befolkningen af 546,855 personer. Af Frankrikes<br />
nuvaran<strong>de</strong> invånare äro 1,115,214 utländingar. Största antalet af <strong>de</strong>ssa<br />
senare förefinnes i <strong>de</strong>partementet Nord, <strong>de</strong>r främlingarne, hufvudsakligen belgier,<br />
uppgå till 305,524 på en infödd befolkning af 1,364,660 personer. Sedan <strong>år</strong><br />
1881 uppgifves utländingarnes antal i Frankrike hafva ökats med öfver 100,000<br />
eller nära 10 %. I betraktan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna betydan<strong>de</strong> tillväxt antage3 en förändrad<br />
lagstiftning angåen<strong>de</strong> utländingars naturalisation vara af behofvet påkallad<br />
<strong>och</strong> förslag här<strong>om</strong> är ock un<strong>de</strong>r behandling in<strong>om</strong> franska representationen.<br />
Daniel Danielsson.
422<br />
Buenos Ayres <strong>de</strong>n 31 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)
423<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgave frerngaar at Antallet af ank<strong>om</strong>ne svenske Fartoier<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar har tiltaget med 6, me<strong>de</strong>ns Drægtighe<strong>de</strong>n er formindsket<br />
med 2,802 Tons. Blandt <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne Fartoier er optaget 3 mindre Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r er beskjæftige<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Flodfart og s<strong>om</strong> tilsammen have<br />
besögt Hovedstationen 22 Gange. Fragtudbyttet af <strong>de</strong>n svenske Skibsfart paa<br />
Distriktet viser en Formindskelse af 34 % .<br />
Ogsaa un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar har en bety<strong>de</strong>lig Tilvæxt gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
saavel i Antallet s<strong>om</strong> i Tonnagen af <strong>de</strong> til Distriktet ank<strong>om</strong>ne norske<br />
Fartoier. Den norske Skibsfart sres saale<strong>de</strong>s at være foröget med 71 Fartoier,<br />
drægtige 35,162 Tons. Deraf k<strong>om</strong>mer 38 Fartoier med 24,710 Tons paa<br />
Hovedstationen og 24 med 7,578 Tons paa Vicekonsulsstationen i Rosario.<br />
Af svenske Seilskibe ank<strong>om</strong> til Hovedstationen 10 fra engelske Havne<br />
med Kul, 7 fra nordamerikanske med Trælast, 5 fra Brasilien med Yerba<br />
Mate, 2 fra Antwerpen, 2 fra Hamburg og 3 fra Marseille med Stykgods<br />
samt 4 fra Montevi<strong>de</strong>o og argentinske Havne. Fra Gefle ank<strong>om</strong> tven<strong>de</strong> Skonnerter<br />
med Trælast og Stykgods. Disse Fartoier, <strong>de</strong>r tilsammen have en Drægtighed<br />
af 112 Tons, skulle hersteds benyttes s<strong>om</strong> Lægtere.<br />
Fra Norge ank<strong>om</strong> 2 Fartoier med Trælast. Af <strong>de</strong> övrige norske Fartoier<br />
<strong>de</strong>r have besögt Hovedstationen ank<strong>om</strong> 130 fra England, hovedsaglig med<br />
Kul, 49 fra Nordamerika med Trælast og Stykgods, 14 fra Brasilien med<br />
Yerba Mate, 10 fra Antwerpen, 5 fra tydske Havne, 4 fra Marseille og 1 fra<br />
Genua, alle med Stykgods, samt 14 fra argentinske Havne med blan<strong>de</strong>t Last.<br />
I Ballast ank<strong>om</strong> blot 1 norsk Fartöi.<br />
Blandt <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong> norske Fartoier udklareredo 19 for Falmouth f. O.<br />
med salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r, Liinsæd og Mais, 2 for Antwerpen med Uld og Hu<strong>de</strong>r,<br />
3 for Havre og 11 for Rouen med Mais, 2 for Brasilien med Mais, 3 for<br />
tydske Havne med Hu<strong>de</strong>r og Mais, 5 for Fila<strong>de</strong>lfia med Ben, 1 for Chile med<br />
Talg og 2 for argentinske Havne med Stykgods. I Ballast afgik til Barbados<br />
og S:t Th<strong>om</strong>as 02, til Nordamerika 56, til Brasilien y, til argentinske Havne<br />
27, til Havne i Uruguay 22 samt til andre Havne 7. De fleste af <strong>de</strong> til
424<br />
Nordamerika. Uruguay og argentinske Havne afgaae<strong>de</strong> Fartöier vare blevne befragte<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ls for at bringe Ladninger hertil, <strong>de</strong>ls for at laste for Europa. Et<br />
norsk Fartöi solgtes hersteds og et kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>s.<br />
Det forlbbne Aar har været sær<strong>de</strong>les ugunstigt for vor Skibsfart paa Distriktet.<br />
Me<strong>de</strong>ns Hidfragterne holdt sig lavere end nogensin<strong>de</strong>, maatte Störsteparten<br />
af vore Fartöier afgaa herfra i Ballast, da, naar undtages en kortere<br />
Perio<strong>de</strong>, li<strong>de</strong>n eller ingen Efterspörgsel gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for Seilskibe, <strong>de</strong>ls<br />
til Fölge af <strong>de</strong>n mindre go<strong>de</strong> Höst, <strong>de</strong>ls grun<strong>de</strong>t paa en Overflod af Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r snarere end at kjöbe Ballast antog Last til næsten hvilken s<strong>om</strong> helst<br />
Fragt. Man hav<strong>de</strong> gjort sig Haab <strong>om</strong>, at en bedre Foleise vil<strong>de</strong> give sig tilkjen<strong>de</strong><br />
in<strong>de</strong>n Fragtmarke<strong>de</strong>t ved <strong>de</strong>n nye Saisons Aabning i Oktober. Dette<br />
Haab realisere<strong>de</strong>s vistnok, men blot nogle faa Dampskibe kun<strong>de</strong> profitere af <strong>de</strong><br />
höiere Rater, da ugunstige Efterretninger fra Europa og Kolerans Udbrud<br />
hersteds atter bragte Dampskibsfragterne ned til 10 Frcs, me<strong>de</strong>ns Seilskibe al<strong>de</strong>les<br />
ikke vare eftersögte.<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n nemmen<strong>de</strong> Virkning s<strong>om</strong> Koleraepi<strong>de</strong>mien udvise<strong>de</strong> paa Skabningerne<br />
i sin Almin<strong>de</strong>lighed, vanskeliggjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i mange Tilfæl<strong>de</strong>r Losning<br />
og Lastning og foraarsage<strong>de</strong> Fartöierne et forlænget Ophold. Tilfölge af <strong>de</strong> af<br />
Nabolan<strong>de</strong>ne trufne Karantænebestemmelser hindre<strong>de</strong>s vore Fartöier ganske fra<br />
at anltibe Havne i Uruguay og Brasilien og kun<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s ikke ny<strong>de</strong> nogen<br />
For<strong>de</strong>l af <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> gunstige Fragter.<br />
Dampskibsfragterne har i Gjennemsnit været Frcs 10 —15 for Uld, 3 0<br />
Sh. for salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r og Fres 15—20 for Kornvarer. Da <strong>de</strong>r hele Aaret<br />
igjennem har været Overflod paa disponible Dampskibe, har Seilfartöier været<br />
li<strong>de</strong>t eftersögte naar undtages un<strong>de</strong>r Maane<strong>de</strong>rno Marts, April og Mai, da Befragtningerne<br />
vare livlige til fölgen<strong>de</strong> Rater: Fra Havne i Uruguayflo<strong>de</strong>u 2 5—27<br />
Sh. for Talg, og 25—27 Sh. 6 D. for salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r. Fra Paranaflo<strong>de</strong>n Frcs<br />
21—25 for Liinsæd og Frcs 20—23 for Mais og Hve<strong>de</strong>. Fra Buenos Ayres<br />
(La Boca) Frcs 18—19 for Liinsæd og Hve<strong>de</strong>, 24 Sh. for salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r og<br />
17 Sh. for Ben.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar er <strong>de</strong>r bleven befragtet en Mæng<strong>de</strong> Seilskibe<br />
fra Havne i Paranaflo<strong>de</strong>n med Liinsæd og Mais, hvoraf Hösten har været usædvanlig<br />
rig. Det er dog hovedsaglig <strong>de</strong> Fartöier <strong>de</strong>r have losset i Paranaflo<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>r have benyttet sig <strong>de</strong>raf, da <strong>de</strong> notere<strong>de</strong> Rater ikke godt tilla<strong>de</strong>r <strong>de</strong> med<br />
Forseiling herfra forbundne Omkostninger og Tidsspil<strong>de</strong>.<br />
De til Distriktet ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier hav<strong>de</strong> en Besætning<br />
af resp. 945 og 2,999 Mand.<br />
Ved Hovedstationen har fölgen<strong>de</strong> Forandringer fun<strong>de</strong>t Sted i Besætningen:<br />
Svenske Fartöier Norske Fartöier<br />
afm. paam. römt lait afm. paam. römt lait<br />
Svensker 9 22 18 49 17 34 31 82<br />
Normænd 1 7 2 10 73 133 60 266<br />
Danske — — 2 2 3 8 12 23<br />
Finnor 2 3 4 9 2 1 2 8 22<br />
Forskj. Nationer ... 5 9 4 18 17 39 18 74<br />
Svenske Fartöier 88 Norske Fartöier 467<br />
Af römte Svensker vare 12 hjemme forhyre<strong>de</strong> og af Normænd 40. Römlingernes<br />
Tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> opgives at være respektive Kr. 1,100 og Kr. 3,558.<br />
I Rosario römte fra svenske Fartöier 4 og fra Norske 16 Mand.
425<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r Aar 1885 ank<strong>om</strong>ne Antal Fartöier viser <strong>de</strong>r<br />
sig en Tilbagegang i Rbmningstilfæl<strong>de</strong>ne. Denne tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Forbedring<br />
skriver sig fra at <strong>de</strong> fleste Fartöier grun<strong>de</strong>t paa Koleraen have losset paa<br />
Rhe<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Aarets sidste Maane<strong>de</strong>r.<br />
Paa Hospital indlag<strong>de</strong>s fra svenske Fartöier 19 Mand og fra norske 127<br />
Mand, hvoraf 1 dö<strong>de</strong>, 4 hjemsendtes og Resten udskreves s<strong>om</strong> helbre<strong>de</strong><strong>de</strong>.<br />
Efter afdö<strong>de</strong> Sömænd oversendtes til Sverige Kr. 632.41 og til Norge<br />
Kr. 1,005.89.<br />
Af opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb er indbetalt for at oversen<strong>de</strong>s til Hjemlan<strong>de</strong>t af<br />
18 svenske Sömænd Kr. 2,220.30 og af 46 norske Kr. 5,432.<br />
Antallet af Skrivelser afsendte fra Generalkonsulatet udgjor<strong>de</strong>: til U<strong>de</strong>nrigsministeriet<br />
25, K<strong>om</strong>merskollegiet 32, Indre Departementet 51, Vicekonsulen<br />
og andre Myndighe<strong>de</strong>r samt til Private 29 8, tilsammen 406. Antallet af<br />
modtagne Skrivelser opgik til 440.<br />
Til Söfolk samt til i Lan<strong>de</strong>t bosid<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Landsmænd ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Greneralkonsulatets<br />
Adresse 15,500 Breve, hvoraf c:a 1,100 utilstrækkeligt frankere<strong>de</strong>.<br />
Af Certifikater blev <strong>de</strong>r udstedt 3 6 foru<strong>de</strong>n 825 Attester behovelige for<br />
Fartöiers Ind- og Udklarering. I Generalkonsulatets Protokol optoges 132 Protester<br />
og Söforklaringer samt 76 Besigtigelsesforretninger. In<strong>de</strong>nlandske Pas<br />
udtoges af 45 Svensker og 16 Normænd.<br />
Saavel i politisk s<strong>om</strong> i ökon<strong>om</strong>isk Henseen<strong>de</strong> aabne<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t forlöbne Aar<br />
un<strong>de</strong>r li<strong>de</strong>t heldige Forhol<strong>de</strong>.<br />
Den Gjæring <strong>de</strong>r i Almin<strong>de</strong>lighed hersker un<strong>de</strong>r Præsi<strong>de</strong>ntvalgene gjor<strong>de</strong><br />
sig ogsaa <strong>de</strong>nne Gang gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og i hvorvel <strong>de</strong>n offentlige Or<strong>de</strong>n ikke blev<br />
forstyrret, foraarsage<strong>de</strong> Valgkampen dog en Stagnation i alle Forretninger samt<br />
bidrog til at formindske Papirmyntens Værdi.<br />
Lan<strong>de</strong>ts Modstandskraft blev ogsaa sat pa en haard Prove gjennem <strong>de</strong>t<br />
næsten totale Tab af Liinhösten, gjennem lave Priser i Europa paa <strong>de</strong>ts forskjellige<br />
Produkter samt gjennem Ø<strong>de</strong>læggelsen af Millioner Faar og Kvæg,<br />
foraarsaget ved Törke og senere Oversvömmelser. Alle disse Ulykker, <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong><br />
have været höist fölelige for andre af Naturen mindre begunstige<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, har<br />
for <strong>de</strong>nne Republiks Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> ikke efterladt noget varigere Præg. Ved<br />
Vinterens Begyn<strong>de</strong>lse i Europa indtraf en ligesaa hurtig s<strong>om</strong> bety<strong>de</strong>lig Stigning<br />
i Priserne paa Uld og Hu<strong>de</strong>r, og da Faren for indre Urolighe<strong>de</strong>r var fjernet<br />
ved <strong>de</strong>n nye Presi<strong>de</strong>nts Overtagelse af Regjeringen, begyndte fremme<strong>de</strong> Kapitaler<br />
atter at strömme til Lan<strong>de</strong>t for her at fin<strong>de</strong> Anven<strong>de</strong>lse, me<strong>de</strong>ns Agion<br />
faldt fra 45 % til 10 %.<br />
Koleraens Udbrud i Aarets sidste Maane<strong>de</strong>r tilintetgjor<strong>de</strong> atter <strong>de</strong>nne forbedre<strong>de</strong><br />
Tilstand, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n, foru<strong>de</strong>n at paralisere Omsætningerne i sin Almin<strong>de</strong>lighed<br />
og vanskeliggjöre Indhöstningen, af Mangel paa Arbei<strong>de</strong>re indvirke<strong>de</strong> forstyrren<strong>de</strong><br />
paa alle Foretag og i alle Retningær. Strenge Karantænebestemmelser<br />
umuliggjor<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s næsten enhver K<strong>om</strong>munikation saavel tillands s<strong>om</strong> tilvands,<br />
og ihvorvel disse lidt efter lidt atter ophæve<strong>de</strong>s, hol<strong>de</strong>s brasilianske<br />
Havne frem<strong>de</strong>les lukke<strong>de</strong> for Fartöier herfra, hvilket særlig foraarsager Sala<strong>de</strong>risterne<br />
et uerstatteligt Tab, da Brasilien er <strong>de</strong>t vigtigste og næsten eneste<br />
Marked for törret Kjöd. Da Koleraepi<strong>de</strong>mien har været af kortere Varighed<br />
og mindre ondartet end man nogensin<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> vovet at haabe, efter <strong>de</strong>t Omfang<br />
<strong>de</strong>n pludselig tog, har en bedre Tone indtraadt i <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar,<br />
me<strong>de</strong>ns gunstige Efterretninger fra Europa og en sær<strong>de</strong>les rigelig Höst af Hve<strong>de</strong>,<br />
Mais og LiinfrO atter har bragt Liv og Rörelse i <strong>de</strong> forskjellige Forretningsgrene.
426<br />
I Henhold til officielle Opgaver har Republikkens u<strong>de</strong>nrigske Han<strong>de</strong>l un<strong>de</strong>r<br />
Aarene 1885 og <strong>1886</strong> opgaaet til folgen<strong>de</strong> Værdier.<br />
Import Export<br />
1885 Doll. <strong>1886</strong> Doll. 1885 Doll. <strong>1886</strong> Doll.<br />
Toldpligtige Varer.,. 71,608,135 85,050,085 62,565,716 53,119,945<br />
Toldfrie Varer 17,948,257 9,815,797 19,004,229 19,471,208<br />
Guld og Solv 6,306,251 20,619,506 8,442,644 8,352,289<br />
Doll. 95,862,643 115,485,388 90,012,589 77,943,442<br />
Disse Tal fremviser en Forøgelse i Værdien af Importen af c:a 20 Millioner<br />
Pesos sammenlignet med 18 85 og en Formindskelse i Exporten af 12<br />
Millioner Pesos.<br />
Denne Tilvext i Importen synes dog væsentlig at være fremk<strong>om</strong>men <strong>de</strong>ls<br />
ved <strong>de</strong>n foroge<strong>de</strong> Værdi hvortil flere Artikler værdsættes, <strong>de</strong>ls ved ank<strong>om</strong>ne<br />
Guldremisser for optagne Laan.<br />
Toldindtægterne har været:<br />
1885 <strong>1886</strong><br />
Af Importen Doll. 28,378,464 Doll. 32,398,064<br />
Af Exporten _ » 2,375,815 » 1,945,522<br />
Doll. 30,754,279 Doll. 34,343,586<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætningen med <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger har efter <strong>de</strong> Oplysninger man<br />
har kunnet indhente været folgen<strong>de</strong>:<br />
Export herfra til Sverige 8,000 salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r og 789 Baller Uld,<br />
» » Norge 5,000 » »<br />
Naar undtages et tydsk Seilskib, <strong>de</strong>r afgik herfra direkte til Norrköping<br />
med 369 Baller Uld, foregik Udforselen med Dampskib over Antwerpen og<br />
Hamburg.<br />
Import hertil:<br />
Fra Sverige direkt:<br />
Trælast: 145 Ptb. Stds Planker og Bord, 7 store og 510 smaa Spirer;<br />
Tjære og Beg: 3 6 hele Tön<strong>de</strong>r og 29 halve Tön<strong>de</strong>r;<br />
Jern: 4,616 Kilogram StaDgjern;<br />
Agerbrugsredskaber: 29 St. Plouge med Reservestykker og 1 Harv;<br />
Diverse: 5 Kasser Brynestene, 2,255 Flasker Blæk, 200 Flasker Asaptiu,<br />
3 7 Conifurer og 856 Kjokkenkar.<br />
Disse Varer ank<strong>om</strong> hertil med Skonnerterne >Simpan» og »Flundran» fra<br />
Gefle og med Skib »Benjamin» fra Vestervik. Dette sidstnævnte Fartöi ank<strong>om</strong><br />
i Begyn<strong>de</strong>lsen af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar.<br />
Fra Sverige over Hamburg:<br />
176 Plouge med tilho'ren<strong>de</strong> Reservestykker;<br />
28 forskjellige Landbrugsmaskiner og Redskaber;<br />
1 Dampmaskine;<br />
1 Ho'presse;<br />
4 Dusin Staalspa<strong>de</strong>r samt diverse Lljaaer, 6 St. <strong>de</strong> Lavals Separatorer<br />
samt Redskaber til et mindre Meierianlæg, 3 Villahus, 1 Lysthus samt diverse<br />
Mo<strong>de</strong>ller og Havemöbler af Træ og Jern;<br />
Eskilstunaarbei<strong>de</strong>r til en Værdi af Kr. 800;
427<br />
Stentöi til en Værdi af Kr. 440;<br />
20 Kasser Sikkerhedstændstickor, 12 Copipresser, 500 Kilogram Hesteskosöm<br />
og 48 Ris Munksjöpapir.<br />
Fra Norge direkt:<br />
pr Skib »Iosva» 66,703 St. = 218 Ptb. Stds Planker og Bord,<br />
» »Condor» 52,539 » = 184 » » »<br />
lait 119,242 St. == 402 Ptb. Stds.<br />
Fra Norge over Hamburg og Antwerpen:<br />
9,500 Kasser Klipfisk, 5 Kasser Fyrstikker, 1 Piano, 2,000 Liter Medicintran.<br />
De fleste af <strong>de</strong> fra Sverige ank<strong>om</strong>ne Varer vare bestemte for <strong>de</strong>n internationale<br />
Landbrugsudstilling, <strong>de</strong>r aabne<strong>de</strong>s bersteds i Mai Maaned.<br />
Da <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger aldrig tidligere har været representeret ved nogen<br />
herværen<strong>de</strong> Udstilling, vakte Pröverne paa svenske Landbrugsredskaber og Industrigjenstan<strong>de</strong><br />
almin<strong>de</strong>lig Opmærks<strong>om</strong>hed. Ihvorvel Samlingen, <strong>de</strong>r var k<strong>om</strong>men<br />
i Stand gjennem en herværen<strong>de</strong> Svensks Anstrængelser, var li<strong>de</strong>t <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong><br />
og enkelte Brancher mindre heldig repræsenteret, har <strong>de</strong>n dog givet Anledning<br />
at gjöre forskjellige svenske Fabrikata kjendte og eftersögte.<br />
Störst Anerkjen<strong>de</strong>lse vandt <strong>de</strong> udstille<strong>de</strong> Agerbrugsgjenstan<strong>de</strong> og særlig<br />
Plouge, <strong>de</strong>r baa<strong>de</strong> i Prisbillighed og Godhed fandtes at staa over <strong>de</strong> fleste af<br />
engelsk og amerikansk Tilvirkning. Det er at haabe, at <strong>de</strong>t opnaae<strong>de</strong> Resultat<br />
vil tilskyn<strong>de</strong> Fabrikanterne til ikke at spare Anstrængelser for at aabne<br />
sine Produkter et varigt Marked hersteds, et Marked <strong>de</strong>r kan paaregncs aarlig<br />
at foröges efter <strong>de</strong>t Opsving Agerbruget viser sig att tage.<br />
Af Plouge sees alene at være bleven indfort un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlobne Aar<br />
14,426 mod 8,500 i 1885.<br />
Trælast. Til Buenos Ayres er <strong>de</strong>r af <strong>de</strong>nne Vare bleven indfort 102<br />
Millioner Fod mod 120 Millioner Fod i 1885. Den Tilförsel af Trælast, <strong>de</strong>r<br />
tidligere fandt Sted hertil fra Sverige men hvori <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r flere Aar har været<br />
en Stands, synes nu atter at ville paabegyn<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> oven anförte<br />
Partier er ank<strong>om</strong>men un<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar tven<strong>de</strong> Ladninger. Det er<br />
at haabe, at disse fornye<strong>de</strong> Forsög ville krones med Held og at Udbyttet maa<br />
give Foranledning til mere udstrakte Omsætninger. For imidlertid at ryd<strong>de</strong><br />
tilsi<strong>de</strong> <strong>de</strong> Ford<strong>om</strong>me <strong>de</strong>r gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mod nordisk Trælast og for at<br />
aabne et varigt Marked er <strong>de</strong>t nödvendigt at <strong>de</strong>r fra Afskibernes Si<strong>de</strong> gjöres<br />
alt for at tilfredsstille <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Fordringer saavel hvad Varens Kvalitet<br />
s<strong>om</strong> hvad Dimensioner angaar. Enhver Forsending <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s ikke bestaar<br />
af <strong>de</strong> Læng<strong>de</strong>r og Bred<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> her forlanges vil ikke alene foraarsage Afskiberne<br />
Tab men ogsaa forringe Varens Anseelse i sin Almin<strong>de</strong>lighed.<br />
Priserne paa amerikansk Trælast har varieret mellem Doll. 41 og 45 for<br />
Spruce og 38 til 44 for Californian white pine pr 1,000 Fod disp.<br />
Fra Norge ank<strong>om</strong> intet Fartöi med hövlet Trælast. Omsætningerne i<br />
<strong>de</strong>nne Vare er frem<strong>de</strong>les træg og har ikke naaet <strong>de</strong>n Udvikling s<strong>om</strong> tidligere<br />
Aars Skibninger gav Foranledning til at haabe. Aarsagen hertil maa formo<strong>de</strong>ntlig<br />
særlig söges i <strong>de</strong> foröge<strong>de</strong> Toldafgifter <strong>de</strong>r tilla<strong>de</strong>r herværen<strong>de</strong> Hövlerier<br />
at forarbei<strong>de</strong> amerikansk Virke, <strong>de</strong>r ny<strong>de</strong>r större Anseelse til forholdsvis billigere<br />
Priser.<br />
Klipfisk. Indforselen hertil af <strong>de</strong>nne Artikel foregaar frem<strong>de</strong>les u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
pr Dampskib via Hamburg, en Transportmaa<strong>de</strong> <strong>de</strong>r vistnok er forbun<strong>de</strong>n<br />
mod betydlig större Omkostninger end gjennem direkte Skibning pr Seilskib,
428<br />
mon s<strong>om</strong> dog inaa anbefales, da Tilforselen <strong>de</strong>rved lettere kan kontrolercs saale<strong>de</strong>s<br />
at Marke<strong>de</strong>ts Krav stadig kan tilfredsstilles u<strong>de</strong>n at Priserne trykkes<br />
ved for store Beholdninger. Tiltrods for <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lige Antal Emigranter <strong>de</strong>r<br />
aarlig ank<strong>om</strong>mer hertil fra Spanien og Italien, viser Importen af Klipfisk dog<br />
li<strong>de</strong>n Tilvæxt. Hovedaarsagen hertil maa formo<strong>de</strong>ntlig söges i Kjö<strong>de</strong>ts Prisbilligbed<br />
samt rigelig Tilgang paa fersk Fisk for Byernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Gjennemsnitsprisene for Klipfisk har været Doll. 12.50 til Doll. 15 pr<br />
Kasse disp.<br />
Torfisk. Foru<strong>de</strong>n nogle mindre Partier <strong>de</strong>r indfortes over Hamburg og<br />
Antwerpen foregik Hovedimporten i Lighed med un<strong>de</strong>r foregaaen<strong>de</strong> Aar via<br />
Genua og Neapel. Priserne variere<strong>de</strong> mellem Doll. 3.80 og Doll. 3.98 per<br />
10 Kilo disp. I Henhold til <strong>de</strong>n officielle Statistik har Indforselen til <strong>de</strong>n<br />
Argentinske Republik af Klip- og Törfisk belöbet sig til 717,934 Kilo mod<br />
612,240 Kilo i 1885.<br />
Jernbaner. I 1885 besad Republikken 11 Jernbanelinier i Virks<strong>om</strong>hed<br />
med en Læng<strong>de</strong> af 2,290 engelske Mile, repræsenteren<strong>de</strong> en Kapital af<br />
£ 15,752,000 efter en Gjennemsnitspris af £ 6,850 pr Mil. Den Fortjeneste<br />
disse Linier har afgivet opgaar til £ 955 pr Mil, <strong>de</strong>r modsvarer til 6 % af<br />
Anlægskapitalen, et Udbytte <strong>de</strong>r er saameget mere overrasken<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Trafiken<br />
blot har været 2,220 Passagerer og 810 Tons Varer pr Mil. Drifts<strong>om</strong>kostningerne<br />
opgaar til 51 % af Indtægterne. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar ere 7<br />
andre Linier blevne aabne<strong>de</strong> for Trafik med en Læng<strong>de</strong> af 1,082 Mile og med<br />
et Kosten<strong>de</strong> af c:a £ 6,000,000, hvilket bringer Jernbanenettet op til 3,372<br />
Mile, repræsenteren<strong>de</strong> en Værdi af næsten £ 22,000,000. Der er y<strong>de</strong>rligere<br />
un<strong>de</strong>r Konstruktion og sanktioneret af Kongressen 9 Jernbaner hvoraf tven<strong>de</strong><br />
vil krydse Kordillera Bjærgene og sætte <strong>de</strong>nne Republik i direkte Forbin<strong>de</strong>lse<br />
med Chile.<br />
Finaniser. Den u<strong>de</strong>nrigske Nationalgjæld opgik ved Aarets Slutning til<br />
139 Millioner Pesos og <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nrigske til 46 Millioner. Naar hertil lægges<br />
Hovedsta<strong>de</strong>ns Municipalitetsgjæld samt <strong>de</strong> Laan <strong>de</strong>r ere optagne i Europa af<br />
Provindserne Buenos Ayres, Santa Fé, Entre Rios etc., fremgaar at Republikkens<br />
samle<strong>de</strong> Gjæld belöber sig til c:a 250 Millioner Pesos, <strong>de</strong>r efter Kurs<br />
modsvarer til henimod 875 Millioner Kroner.<br />
Foru<strong>de</strong>n 9 Banketabiissemcnter <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> forefin<strong>de</strong>s i Buenos Ayres er<br />
<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar bleven etableret en spansk og en fransk liges<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>r ogsaa un<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar ventes oprettet en tydsk Bank.<br />
Emigrationen. Antallet af Indvandrere <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> hertil un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar opgives til 93,116, hvoraf 98 vare svenske og norske Un<strong>de</strong>rsaatter.<br />
S. And. Christophersen.
429<br />
Marseille <strong>de</strong>n 25 april 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet Marseille un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
Ställer sig jemförd med <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> tvenne <strong>år</strong>en s<strong>om</strong> följer:<br />
För<strong>de</strong>ladt på hvar<strong>de</strong>ra riket blifver förhållan<strong>de</strong>t följan<strong>de</strong>:<br />
I.<br />
II.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 31
Häraf faller på hufvudstationen:<br />
430<br />
III.<br />
IV.
<strong>och</strong> på vicekonsulsstationerna:<br />
431<br />
V.<br />
VI.
432<br />
VII.<br />
Följan<strong>de</strong> tabeller utvisa förhållan<strong>de</strong>t emellan ångfartyg <strong>och</strong> segelfartyg<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
VIII.<br />
* Lasten in transit.<br />
** Anlöpan<strong>de</strong> andra län<strong>de</strong>r.
433<br />
IX.<br />
Af föregåen<strong>de</strong> tabeller framg<strong>år</strong> att skeppsfarten på distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1886</strong> har varit ganska betydan<strong>de</strong>; jemförelsen med <strong>år</strong>en 1885 <strong>och</strong> 1884 utvisar<br />
med få undantag en gen<strong>om</strong>gåen<strong>de</strong> förbättring, hvilken i vissa fall är ganska<br />
anmärkningsvärd — <strong>de</strong>tta liks<strong>om</strong> förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et mera med hänsyn till<br />
antal <strong>och</strong> tontal än fraktbeloppen.<br />
Betraktas tabell I för hela distriktet, visar sig att totalantalet ank<strong>om</strong>na<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjor<strong>de</strong> 385 <strong>om</strong> 176,644 tons, hvaraf med last<br />
331 <strong>om</strong> 152,640 tons <strong>och</strong> i barlast 54 <strong>om</strong> 24,004 tons. Aldrig har distriktet<br />
varit så lifligt besökt af v<strong>år</strong>a fartyg. Jemförd med <strong>år</strong> 1885 utgör tillökningen<br />
121 fartyg <strong>om</strong> 64,201 tons, hvaraf med last 106 <strong>om</strong> 54,712 tons<br />
<strong>och</strong> i barlast 15 <strong>om</strong> 9,489 tons. Af <strong>de</strong>ssa afgingo med last 293 <strong>om</strong> 128,512<br />
tons <strong>och</strong> i barlast 88 <strong>om</strong> 45,775, utgöran<strong>de</strong> för <strong>de</strong> förra en tillökning af i<br />
antalet 9, men <strong>de</strong>remot i tontalet en minskning af 2,513 tons.<br />
Skeppsfartens hela <strong>om</strong>fång, s<strong>om</strong> sålunda utgjor<strong>de</strong> 766 fartyg <strong>om</strong> 350,931<br />
tons, lemnar, jemfördt med <strong>år</strong> 1885, en ökning af 225 fartyg <strong>om</strong> 121,039 tons.<br />
Den svenska skeppsfarten tagen särskildt utvisar ett gen<strong>om</strong>gåen<strong>de</strong> godt<br />
resultat. Antalet ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> 58 <strong>om</strong> 27,096 tons, eller 12 <strong>om</strong><br />
7,463 tons mera än <strong>år</strong>et förut; af <strong>de</strong>ssa anlän<strong>de</strong> med last 50 <strong>om</strong> 23,694 tons<br />
samt i barlast 8 <strong>om</strong> 3,402 tons — en ökning af resp. 8 <strong>om</strong> 5,566 tons <strong>och</strong><br />
4 <strong>om</strong> 1,897 tons. Häraf afgingo med last 42 <strong>om</strong> 19,992 tons <strong>och</strong> i barlast<br />
17 <strong>om</strong> 7,237 tons, för båda en ökning af resp. 9 <strong>om</strong> 4,084 tons <strong>och</strong> 3<br />
<strong>om</strong> 2,781 tons. Den svenska skeppsfartens hela <strong>om</strong>fång var alltså 117 fartyg<br />
<strong>om</strong> 54,325 tons mot 93 <strong>om</strong> 39,997 tons eller 24 fartyg <strong>om</strong> 14,328 ton»<br />
mera än <strong>år</strong> 1885.
434<br />
Särakildt <strong>de</strong>n norska skeppsfarten gifver äfvenle<strong>de</strong>s tillfredsställan<strong>de</strong> siffror.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ink<strong>om</strong>mo 327 fartyg <strong>om</strong> 149,548 tons, hvaraf med last 281<br />
<strong>om</strong> 128,946 tons oeh i barlast 46 <strong>om</strong> 20,602 tons, öfverstigan<strong>de</strong> förra <strong>år</strong>et med<br />
109 <strong>om</strong> 56,739 tons, nemligen med last 98 <strong>om</strong> 49,146 tons <strong>och</strong> i barlast 11<br />
<strong>om</strong> 7,593 tons. Å andra sidan afgingo med last 251 <strong>om</strong> 108,520 tons samt<br />
i barlast 71 <strong>om</strong> 38,538 tons, lemnan<strong>de</strong> för <strong>de</strong> förra en ökning af 104 <strong>om</strong><br />
50,240 tons, hvaremot för <strong>de</strong> senare en minskning af i antalet 12 <strong>och</strong> i tontalet<br />
268. Häraf synes att totalökningen för hela <strong>de</strong>n norska skeppsfarten är 201<br />
fartyg <strong>om</strong> 106,711 tons.<br />
Gen<strong>om</strong> för<strong>de</strong>lningen på hufvudstationen <strong>och</strong> vicekonsulsstationerna ses att<br />
<strong>de</strong>n väsentligaste ökningen faller, i likhet med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, på <strong>de</strong> senare<br />
<strong>och</strong> på <strong>de</strong> norska fartygen.<br />
Till Marseille ank<strong>om</strong>mo 41 svenska fartyg <strong>om</strong> 19,322 tons, hvaraf 38 <strong>om</strong><br />
17,877 tons med last <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 1,445 tons i barlast, för båda en tillväxt af<br />
9 fartyg <strong>om</strong> 5,487 tons. Af afgångna voro med last 29 <strong>om</strong> 13,586 tons <strong>och</strong><br />
i barlast 13 <strong>om</strong> 5,870 tons. Alltså ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna tillsammans 83<br />
fartyg <strong>om</strong> 38,778 tons mot 64 <strong>om</strong> 27,818 tons eller 19 <strong>om</strong> 10,960 tons<br />
mera än <strong>år</strong> 1885.<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo till Marseille 109 <strong>om</strong> 51,929 tons, nemligen<br />
med last 96 <strong>om</strong> 47,685 tons <strong>och</strong> i barlast 13 <strong>om</strong> 4,244 tons, tillsammans en<br />
ökning af 8 <strong>om</strong> 10,849 tons, <strong>och</strong> afgingo med last 60 <strong>om</strong> 23,962 tons <strong>och</strong> i<br />
barlast 45 <strong>om</strong> 26,146 tons, hvilket lemnar för <strong>de</strong> förstnämnda en tillväxt af<br />
8 <strong>om</strong> 6,305 tons samt för <strong>de</strong> sistnämnda i tontalet 499, men <strong>de</strong>remot i antalet<br />
en minskning af 10.<br />
Sälnnda blifver <strong>de</strong>t hela 214 fartyg <strong>om</strong> 102,037 tons, öfverstigan<strong>de</strong> motsvaran<strong>de</strong><br />
siffror föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et med 6 fartyg <strong>och</strong> 17,653 tons.<br />
På vicekonsulsstationerna har, sås<strong>om</strong> tabell VI utvisar, <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten<br />
något tilltagit. Till samtliga stationerna ank<strong>om</strong>mo 17 fartyg <strong>om</strong> 7,773<br />
tons mot 14 <strong>om</strong> 5,798 tons, hvaraf med last 12 <strong>om</strong> 5,817 tons <strong>och</strong> i barlast<br />
5 <strong>om</strong> 1,956 tons, d. v. s. en tillökning af 3 <strong>om</strong> 1,975 tons; med last afgingo<br />
13 <strong>om</strong> 6,405 tons <strong>och</strong> i barlast 4 <strong>om</strong> 1,367 tons.<br />
Sammanlagdt blir <strong>om</strong>fånget såle<strong>de</strong>s 34 fartyg <strong>om</strong> 15,545 tons mot 29<br />
<strong>om</strong> 12,180 eller 5 fartyg <strong>om</strong> 3,365 tons till <strong>de</strong>t sistförflutna <strong>år</strong>ets favör.<br />
Tabell VII, s<strong>om</strong> framställer <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på vicekonsulsstationerna,<br />
visar att <strong>de</strong>n egentliga ökningen är att finna här. Då samtliga stationerna<br />
<strong>år</strong> 1885 besöktes af 117 fartyg <strong>om</strong> 51,727 tons <strong>och</strong> sistförflutna<br />
<strong>år</strong>et af 218 <strong>om</strong> 97,618 tons, så utgör skilna<strong>de</strong>n sistlidna <strong>år</strong>et till godo ej<br />
mindre än 101 fartyg <strong>om</strong> 45,891 tons, Af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo lasta<strong>de</strong> 185 <strong>om</strong><br />
81,261 tons <strong>och</strong> barlasta<strong>de</strong> 33 <strong>om</strong> 16,357 tons, <strong>och</strong> faller sålunda af ökningen<br />
på <strong>de</strong> förra 96 <strong>om</strong> 40,069 tons <strong>och</strong> på <strong>de</strong> senare 5 <strong>om</strong> 5,822 tons.<br />
Med last afgingo 191 <strong>om</strong> 84,557 tons <strong>och</strong> i barlast 26 <strong>om</strong> 12,392 tons. Det<br />
sammanlagda antalet fartyg för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> på vicekonsulsstationerna blir följaktligen<br />
435 <strong>om</strong> 194,567 tons mot 240 <strong>om</strong> 105,509 tons, alltså en ökning af<br />
195 fartyg <strong>om</strong> 89,058 tons.<br />
Af tabellerna VIII <strong>och</strong> IX ses till hvilken utsträckning ångfartygen <strong>de</strong>ltagit<br />
i skeppsfarten.<br />
Enligt tabell VIII ank<strong>om</strong>mo till distriktet i allt 14 svenska ångfartyg<br />
<strong>om</strong> 10,636 tons, hvaraf 13 <strong>om</strong> 9,901 tons med last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 735 tons i<br />
barlast, mot 12 <strong>om</strong> 9,189 tons <strong>år</strong> 1885, alltså 2 <strong>om</strong> 1,447 tons mera. Dessa<br />
afgingo likale<strong>de</strong>s 13 med last <strong>och</strong> 1 i barlast.<br />
Af tabell IX synes att till distriktet anlän<strong>de</strong> 206 norska ångfartyg <strong>om</strong><br />
94,317 tons, hvaraf med last 187 <strong>om</strong> 86,630 tons <strong>och</strong> i barlast 19 <strong>om</strong> 7,687
435<br />
tona mot 114 <strong>om</strong> 54,720 tons är 1885, såle<strong>de</strong>s en tillökning af 92 <strong>om</strong> 39,597<br />
tons. De häraf med last afgångna utgjor<strong>de</strong> 178 <strong>om</strong> 76,717 tons <strong>och</strong> i barlast<br />
29 <strong>om</strong> 18,288 tons.<br />
Af <strong>de</strong>ssa senare siffror framg<strong>år</strong>, att <strong>de</strong>n betydan<strong>de</strong> skeppsfarten på distriktet<br />
är <strong>om</strong> ej helt <strong>och</strong> hållet, så till stor <strong>de</strong>l att tillskrifva ångfartygen — föregåen<strong>de</strong><br />
tabeller hafva visat att äfven segelfartygen bidragit härtill, men i jemförelsevis<br />
mindre grad —, sedan af skeppsfartens hela <strong>om</strong>fång, s<strong>om</strong> utgjor<strong>de</strong><br />
766 fartyg <strong>om</strong> 350,931 tons på ångfartygen falla 441 <strong>om</strong> 210,594 tons,<br />
eller 57'/, % på <strong>de</strong> senare <strong>och</strong> 42 % på <strong>de</strong> förra. Detta är så mycket<br />
mera anmärkningsvär<strong>de</strong> s<strong>om</strong> endast ett par <strong>år</strong> behöfts för att åstadk<strong>om</strong>ma<br />
<strong>de</strong>nna <strong>om</strong>gestaltning. Sålunda visar nedanståen<strong>de</strong> jemförelse, att af <strong>de</strong>n angifna<br />
ökningen i skeppsfarten tillfaller lejonparten ångfartygen.<br />
Skeppsfartens hela <strong>om</strong>fång utgjor<strong>de</strong>:<br />
1885 <strong>1886</strong> Tillökning<br />
541 <strong>om</strong> 229,892 766 <strong>om</strong> 350,931 225 <strong>om</strong> 121,039<br />
<strong>de</strong>raf ångfartyg:<br />
252 <strong>om</strong> 127,818 441 <strong>om</strong> 210,594 189 <strong>om</strong> 82,776 = 84 %<br />
samt segelfartyg:<br />
289 <strong>om</strong> 102,074 325 <strong>om</strong> 140,337 36 <strong>om</strong> 38,263 = 16 %<br />
Med <strong>de</strong>nna gynsamma ställning väntar man sig gerna motsvaran<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktiga<br />
siffror med hänsyn till införtjenta frakter. Detta är emellertid öfver<br />
hnfvud taget här, s<strong>om</strong> numera nära nog öfverallt, ej förhållan<strong>de</strong>t. Det har<br />
varit blott undantagsvis s<strong>om</strong> fraktslut gifvit anledning till belåtenhet, <strong>och</strong> ha<br />
till <strong>och</strong> med många anbud måst antagas endast för att afvärja förlust <strong>och</strong> sv<strong>år</strong>igheter.<br />
Följaktligen äro <strong>de</strong> belopp s<strong>om</strong> införtjents ingalunda i öfverensstämmelse<br />
med antal <strong>och</strong> tontal. Denna anmärkning träffar isynnerhet segelfartygen, enär<br />
en stor <strong>de</strong>l af ångfartygen varit, i likhet med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, sysselsatta med<br />
vintransport <strong>från</strong> Spanien till Frankrike, hufvudsakligast hamnen Cette, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rvid haft ganska goda månadsfrakter. Denna tra<strong>de</strong> har blifvit af stor bety<strong>de</strong>nhet<br />
för Norge, hvars små lämpliga ångbåtar synas eftersökta. Ej mindre<br />
än 21 sådana voro <strong>de</strong>rmed sysselsatta un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, alla af drägtighet emellan 3<strong>och</strong><br />
500 reg.-tons.<br />
Enligt tabell I utgjor<strong>de</strong> hela <strong>de</strong>t på distriktet införtjenta fraktbeloppet fres<br />
3,822,505, nemligen ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fres 2,811,955 samt afgåen<strong>de</strong> frcs 1,010,550,<br />
mot frcs 3,660,680 <strong>år</strong> 1885, alltså endast en ökning af frcs 161,825 eller resp.<br />
frcs 86,195 <strong>och</strong> frcs 75,630.<br />
Af nämnda totalbelopp tillk<strong>om</strong>mo svenska fartygen frcs 694,090, hvaraf på<br />
ank<strong>om</strong>na frcs 375,620 <strong>och</strong> på afgångna frcs 318,470, hvilket belopp öfverstiger<br />
<strong>de</strong>t motsvaran<strong>de</strong> förra <strong>år</strong>et med frcs 85,770, hvaraf ank<strong>om</strong>na frcs 18,660 <strong>och</strong><br />
afgångna frcs 67,110. Om ett öga här kastas på <strong>år</strong> 1884, ses att totalfrakten<br />
un<strong>de</strong>rstiger <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>et ganska betydligt, då <strong>de</strong>t tages i betraktan<strong>de</strong> att antalet<br />
fartyg då var 16 mindre.<br />
De norska <strong>de</strong>remot hafva, enligt tabell III, varit i stadig <strong>om</strong> än ej stor<br />
tillväxt. Totalbeloppet <strong>år</strong> <strong>1886</strong> var frcs 3,128,415 mot frcs 3,052,360 <strong>år</strong> 1885<br />
<strong>och</strong> frcs 2,769,230 <strong>år</strong> 1884, alltså frcs 76,055 till förstnämnda <strong>år</strong>ets favör.<br />
Af <strong>de</strong>ssa tillhöra <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na frcs 2,436,335 samt <strong>de</strong> afgångna frcs 692,080,<br />
eller af ökningen <strong>de</strong> förra frcs 67,535 <strong>och</strong> <strong>de</strong> senare frcs 8,520.<br />
Här tor<strong>de</strong> anmärkas att en stor <strong>de</strong>l af ångbåtarne visserligen afgått med<br />
laster, men <strong>de</strong>ls utan att beräkna frakt för återresan, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls uppgifvan<strong>de</strong> en<br />
högst obetydlig sådan.
436<br />
I sammanhang härmed ber jag få hänvisa till tabell IX, s<strong>om</strong> utvisar <strong>de</strong><br />
norska fraktbeloppen i kronor för så väl ångfartyg s<strong>om</strong> segelfartyg. Häraf ses<br />
att 94 ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> segelfartyg inseglat kr. 1,080,500 samt 73 afgångna kr.<br />
395,000, medan 187 ank<strong>om</strong>na ångfartyg införtjent kr. 677,400 <strong>och</strong> 178 afgångna<br />
endast kr. 103,200.<br />
Hvad beträffar förhållan<strong>de</strong>t emellan <strong>de</strong> svenska segelfartygen <strong>och</strong> ångfartygen,<br />
så visar tabell VIII att <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na ångfartygen endast medhaft laster<br />
i transit <strong>och</strong> har följaktligen ingen fraktförtjenst här upptagits; <strong>de</strong>remot hafva<br />
<strong>de</strong> 13 afgångna inbringat kr. 55,400. Af segelfartygen har af 37 ank<strong>om</strong>na<br />
inseglats kr. 270,320 samt af 29 afgångna kr. 171,140.<br />
Hvad särskildt ang<strong>år</strong> hufvJdstationen, så synes af tabell IV, för svenska<br />
fartyg, att ett belopp stort frcs 544,940 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et införtjents mot frcs 521,700<br />
<strong>år</strong> 1885, samt af tabell V, för norska, att beloppet för <strong>de</strong>ssa utgjor<strong>de</strong> frcs<br />
2,026,040 mot frcs 1,934,620.<br />
Särskildt för vicekonsulstationerna ses af tabell VI att svenska fartygen<br />
inseglat frcs 149,150 mot frcs 86,540 <strong>år</strong>et förut, samt följan<strong>de</strong> tabell att <strong>de</strong><br />
norska införtjenat frcs 1,063,175 mot frcs 1,117,740.<br />
Resultatet af föregåen<strong>de</strong> blir att skeppsfarten varit synnerligen liflig, men<br />
tyvärr ej sär<strong>de</strong>les inbringan<strong>de</strong>. Det är likväl glädjan<strong>de</strong> att se att v<strong>år</strong>a fartyg<br />
<strong>år</strong>ligen tilltaga på distriktet, <strong>och</strong> sålunda fortfaran<strong>de</strong> kasta sig ut i <strong>de</strong>n stora<br />
kampen för tillvaron, hvaraf alltid något godt qvarstannar.<br />
Un<strong>de</strong>r förflutna <strong>år</strong>et har sv<strong>år</strong>igheten att här få utfrakter varit mindre<br />
stor, hvilket iifven synes af minskningen i antalet i barlast afgångna fartyg.<br />
Detta gynsamma förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> till stor <strong>de</strong>l kunna tillskrifvas <strong>de</strong>t goda helsotillstånd<br />
s<strong>om</strong> varit rådan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> med anledning häraf friheten<br />
<strong>från</strong> alla orimliga karantäner, hvilka un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1884 <strong>och</strong> 1885 visa<strong>de</strong> sig<br />
hafva ett så ruineran<strong>de</strong> inflytan<strong>de</strong> på skeppsfarten i allmänhet <strong>och</strong> särskildt<br />
Därstä<strong>de</strong>s.<br />
De följan<strong>de</strong> äro <strong>de</strong> hufvudsakligaste varorna s<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s hit med svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg: trä <strong>från</strong> Sverige, Ryssland <strong>och</strong> Amerika samt något tjära<br />
<strong>och</strong> jern <strong>från</strong> Sverige, hvete <strong>från</strong> Ryssland, stäfver <strong>från</strong> Österrike, korinter<br />
<strong>från</strong> Grekland, beck <strong>från</strong> England, talg <strong>och</strong> harts <strong>från</strong> Nordamerika, logwood<br />
<strong>från</strong> Mexiko, socker <strong>från</strong> Gua<strong>de</strong>loupe <strong>och</strong> Ne<strong>de</strong>rl. Indien, kopra <strong>från</strong> Australien<br />
<strong>och</strong> Afrika, palmolja <strong>och</strong> palmkärnor <strong>från</strong> Afrika, ris <strong>från</strong> Birma samt<br />
vin <strong>från</strong> Spanien.<br />
Utgåen<strong>de</strong> laster bestodo hufvudsakligast af tak- <strong>och</strong> tegelsten samt styckegods<br />
till Brasilien, La Platalän<strong>de</strong>rna, Mauritius <strong>och</strong> Port au Prince, oljekakor,<br />
salt, lera <strong>och</strong> styckegods till norra Europa.<br />
Fraktnoteringarna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva varit <strong>om</strong> möjligt lägre än föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et; <strong>de</strong> följan<strong>de</strong> hafva uppgifvits sås<strong>om</strong> gällan<strong>de</strong> på Marseille: Trä <strong>från</strong> Sverige<br />
varieran<strong>de</strong> emellan frcs 58 <strong>och</strong> 75, mesta<strong>de</strong>ls <strong>om</strong>kring frcs 60 à 65. Från<br />
Skellefteå har betalts frcs 75 vid ett tillfälle <strong>och</strong> 62 vid ett annat, <strong>från</strong> Hernösand,<br />
Sundsvall, Hudiksvall <strong>och</strong> Gefle 60 à 65, <strong>från</strong> Göteborg 54 per stand.,<br />
tjära <strong>från</strong> Piteå frcs 4,7 5 <strong>och</strong> jern frcs 5, trä <strong>från</strong> Arkangel 80, Onega 70 à<br />
72, Kotka, Viborg, Björneborg 60 à 62, <strong>från</strong> Canada 59 à 63, hvete <strong>från</strong><br />
Svarta hafvet frcs 1,5 0 à 2 per ch., socker <strong>från</strong> Gua<strong>de</strong>loupe <strong>och</strong> höll. Indien<br />
45 à 50, logwood <strong>från</strong> Mexiko 40, kopra <strong>från</strong> Sidney 40, ris <strong>från</strong> Rangoon<br />
43, oljefrön <strong>och</strong> nötter frfin Afrika 75 à 90 per ton.<br />
Förutgåen<strong>de</strong> laster betaltes till Brasilien <strong>och</strong> La Plata frcs 25 à 30, Havanna<br />
17, oljekakor till England 10, Tyskland <strong>och</strong> Sverige 17 à 18 pr ton. Månadsfrakter<br />
för ångbåtar frcs 5,500 à 8,000.
437<br />
Nedanståen<strong>de</strong> förteckning utvisar qvantiteten af <strong>de</strong> med svenska oeh norska<br />
fartyg införda ar ti klarne, upptagna i afjemna<strong>de</strong> tal:<br />
Svenska Norska Tillsammans<br />
Trä 3,731 std 6,381 std 10,112 std<br />
Jern 350 tons 1,200 tons 1,550 tons<br />
Tjära 4,200 » 4,200 »<br />
Kopra, Gambia 1,040 » 8,070 » 9,110 »<br />
Logwood 885 » 250 » 1,135 »<br />
Beck 20 » 650 » 670 »<br />
Hvete 11,295 » 11,295 i><br />
Socker 6,336 » 6,336 J><br />
Palmkärnor 2,510 » 2,510 »<br />
Vin _. 2,230 fat 2,230 fat<br />
Sirap 1,900 » 1,900 »<br />
Palmolja 1,140 tons 1,140 tons<br />
Talg 700 » 700 »<br />
Harts 700 » 700 »<br />
Kis 600 » 600 »<br />
Korinter 600 » 600 »<br />
Stäfver 500 » 500 »<br />
Mahogny 200 » 200 »<br />
Pappersmassa 80 balar 80 balar<br />
Och med <strong>de</strong>samma utförda:<br />
Styckegods 7,900 tons 18,200 tons 26,100 tons<br />
Oljekakor 650 s> 2,850 » 3,500 ><br />
Lera 400 » » 400 B<br />
Salt 800 » 800 »<br />
Spanmål 660 » 660 »<br />
Guano 200 » 200 »<br />
S<strong>om</strong> synes af ofvanståen<strong>de</strong> hafva med undantag af trä, något tjära <strong>och</strong> jern<br />
samt ett litet parti pappersmassa, inga svenska eller norska produkter införts<br />
un<strong>de</strong>r nationalflaggan, icke ens med Lloydsbolagets båtar, hvilka för öfrigt synas<br />
hafva blifvit utträngda af Det forene<strong>de</strong> Dampskibselskabet, s<strong>om</strong> sedan någon<br />
tid hitsän<strong>de</strong>r sina båtar. Sedan <strong>de</strong>t danska bolaget börjat bearbeta platsen hafva<br />
<strong>de</strong> svenska ångbåtarne blifvit allt mer <strong>och</strong> mer sällsynta <strong>och</strong> <strong>de</strong>t ser nästan ut<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong> så småning<strong>om</strong> ämna<strong>de</strong> helt <strong>och</strong> hållet draga sig tillbaka <strong>och</strong> öfverlemna<br />
fältet till konkurrenten. Skulle <strong>de</strong>nna förmodan visa sig riktig, så har<br />
bolaget naturligtvis sina skäl, men är <strong>de</strong>t onekligen att beklaga, då föga tvifvel<br />
förefinnes att linien, <strong>om</strong> skött på ett energiskt sätt, må vara med någon uppoffring<br />
att börja med, måste bära sig. Plats finnes emellertid icke för båda,<br />
så att en af <strong>de</strong>m f<strong>år</strong> gifva vika; <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t uppriktigt att hoppas att <strong>de</strong>n qvarblifvan<strong>de</strong><br />
måtte med fasta <strong>och</strong> reguliera turer samt med mo<strong>de</strong>rata frakter un<strong>de</strong>rhålla<br />
samt, hvad mera är, un<strong>de</strong>rlätta förbin<strong>de</strong>lsen med Skandinavien. I så<br />
fall finnes ännu hopp att upparbeta <strong>och</strong> möjliggöra varu-utbytet emellan Sydfrankrike<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, hvilket för närvaran<strong>de</strong> lemnar ganska betydligt att<br />
önska.<br />
Efterföljan<strong>de</strong> tabell angifver <strong>de</strong> artiklar hvilka enligt härvaran<strong>de</strong> tullkammare<br />
införts <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:
438<br />
Sannolikt är <strong>de</strong>nna förteckning ganska ofullständig, enär en stor <strong>de</strong>l varor<br />
gå indirekta vägar <strong>och</strong> sålunda ofta oriktigt upptagas.<br />
Bemödan<strong>de</strong>n å konsulatets sida att införa svenska jordbruksmaskiner hafva<br />
så till vida icke krönts med framgång. Detta tor<strong>de</strong> till stor <strong>de</strong>l tillskrifvas<br />
sv<strong>år</strong>igheten att förmå jordbrukaren köpa sådana efter katalog, utan att få se<br />
<strong>och</strong> appreciera varan. Eskilstuna stålarbeten, särskildt rakknifvar, hafva ink<strong>om</strong>mit<br />
i små partier <strong>och</strong> ses utstälda i butikfönstren, men klagas öfver prisen,<br />
s<strong>om</strong>, oaktadt artikelns godhet, <strong>om</strong>öjliggöra större affärer. Något svensk punsch<br />
har äfven k<strong>om</strong>mit ut i kaféerna, men faller sig äfven <strong>de</strong>n för dyr, med anledning<br />
af <strong>de</strong>n höga tullen.<br />
Omöjligheten att få hit svenska <strong>och</strong> norska produkter till rimliga frakter<br />
gör <strong>de</strong>t högst otacksamt att arbeta <strong>de</strong>rpå, dä så ofantligt liten utsigt finnes<br />
att kunna konkurrera <strong>och</strong> upparbeta artiklarne till något för exportlan<strong>de</strong>t verkligt<br />
lönan<strong>de</strong>. Att införa några kilogram eller några liter af en eller annan<br />
artikel är lätt nog, men <strong>de</strong>rmed är föga vunnet, då <strong>de</strong>nna ej har utsigt att<br />
blifva förelöparen till vidare vigtiga affärer, s<strong>om</strong> kunna utveckla sig till för<br />
lan<strong>de</strong>t goda ink<strong>om</strong>stkällor. För att lyckas häruti fordras, s<strong>om</strong> ofvan är nämndt,<br />
reguliera pålitliga förbin<strong>de</strong>lser i första rummet samt <strong>de</strong>refter ett sorteradt urval<br />
af prof att förelägga spekulanter. Med <strong>de</strong>ssa båda vilkor uppfylda vore<br />
<strong>de</strong>t möjligt att af Marseille göra en temligen god marknad för v<strong>år</strong>a produkter.<br />
Importen af trä har, sås<strong>om</strong> förutsågs, varit i förhållan<strong>de</strong> obetydlig. Det<br />
uppgifves att inalles <strong>om</strong>kring 11,500 std inforts. Dessa för<strong>de</strong>la sig sålunda:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883<br />
Sverige 6,400 4,000 8,500 8,250<br />
Norge 300 170 520<br />
Kyssland <strong>och</strong> Finland 3,100 4,830 6,500 8,100<br />
Amerika 1,700 3,000 5,000 2,250<br />
11,500 12,000 20,000 19,120<br />
Sverige har sålunda å nyo framträdt i första rummet, <strong>och</strong> har af totalimporten<br />
bidragit med 55,15 % (1885 33,3 %\ Norge 2,60 % (1885 1,4 %\<br />
Ryssland <strong>och</strong> Finland 27 % (1885 40,3 %\ Amerika 14,75 % (1885 25 %).
439<br />
Af s. k. »bois blanc» införes <strong>från</strong> Sverige föga eller intet, då Canada med<br />
anledning af sina låga pris förser markna<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmed. Så länge <strong>de</strong>tta träslag<br />
hålles så högt i pris hemma är <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt att konkurrera. Skilna<strong>de</strong>n till Canada-virkets<br />
favör utgör ända till 10 à 20 %. Dertill äro frakterna <strong>de</strong>ri<strong>från</strong><br />
lägre, då resan är kortare, hvilket äfven inverkar, emedan virket är mindre utsatt<br />
för att skadas på vägen, hvilket händt un<strong>de</strong>r transporten <strong>från</strong> Sverige.<br />
Försök hafva gjorts med ångbåt, men hamnen lämpar sig alls icke <strong>de</strong>rtill, då i<br />
så fall ej tillräcklig tid för lossning beviljas, nemligen i gamla hamnen, hvarest<br />
alla trälasta<strong>de</strong> fartyg ingå. Enda möjliga utsigten att konkurrera är såle<strong>de</strong>s<br />
gen<strong>om</strong> lägre pris.<br />
Tecken till ett gynsammare k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong> saknas ej, så att hopp finnes <strong>om</strong><br />
ökad import. Man antager äfven att <strong>de</strong> förö<strong>de</strong>lser s<strong>om</strong> <strong>de</strong> senare jordbäfningarna<br />
förorsakat på rivieran skola inverka på trämarkna<strong>de</strong>n. Detta blir naturligtvis<br />
helt oeh hållet beroen<strong>de</strong> utaf företagsamhetsandan, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att göra<br />
sig gällan<strong>de</strong> i byggnadsbranschen. Sta<strong>de</strong>n Menton blir säkerligen en af <strong>de</strong> vigtigare<br />
platserna, ty endast <strong>de</strong>r äro <strong>om</strong>kring 300 hus förstörda, så att <strong>de</strong> antingen<br />
måste rifvas eller grundligt repareras.<br />
Häri<strong>från</strong> utför<strong>de</strong>s till Sverige un<strong>de</strong>r svensk <strong>och</strong> norsk flagga följan<strong>de</strong><br />
artiklar:<br />
Med svenska fartyg 770 tons salt,<br />
» norska » 700 » oljekakor.<br />
Från vicekonsulsstationerna:<br />
Med svenska fartyg 2,500 » salt,<br />
» » » 72 » styckegods,<br />
» norska > 1,120 » salt.<br />
Till Norge:<br />
Med norska fartyg 4,680 » salt,<br />
3) svenska 200 » styckegods.<br />
De vid härvaran<strong>de</strong> konsulat verkstälda af- <strong>och</strong> påmönstringar voro:<br />
Afmönstra<strong>de</strong> Påmönstra<strong>de</strong><br />
159 norrmän 130 norrmän<br />
45 svenskar 43 svenskar<br />
14 tyskar 22 tyskar<br />
11 finnar 8 finnar<br />
7 engelsmän 13 engelsmän<br />
3 danskar 9 danskar<br />
2 fransmän 6 fransmän<br />
2 österrikare 2 österrikare<br />
2 spanjorer 2 spanjorer<br />
1 grek 1 grek<br />
2 italienare 5 amerikanare<br />
2 holländare 2 ryssar<br />
1 brasilianare 1 portugis<br />
1 vestindier 1 kines<br />
1 maltesare<br />
252 246<br />
mot 204 149 <strong>år</strong> 1885
440<br />
Antalet rymningar har, sorgligt nog, un<strong>de</strong>r aret varit större än någonsin —<br />
<strong>de</strong>tta tack vare <strong>de</strong>t utveckla<strong>de</strong> runnareväsen<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r höstmåna<strong>de</strong>rna visa<strong>de</strong><br />
sig åter hafva uppbl<strong>om</strong>strat, <strong>och</strong> till <strong>de</strong>n grad att konsulatet såg sig tvunget<br />
ingripa med kraft. Inalles rym<strong>de</strong> 42 sjömän mot 12 föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Af<br />
<strong>de</strong>ssa tillhör<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg 19 svenskar, Norska fartyg: 12 norrmän,<br />
1 norrman. 5 danskar,<br />
2 svenskar,<br />
1 tysk,<br />
1 fransman,<br />
1 spanjor.<br />
Det vore lyckligt <strong>om</strong> <strong>de</strong>t sjömanshem, s<strong>om</strong> jag tillsammans med en <strong>de</strong>l af<br />
på platsen bosatte skandinaver arbeta på att få till stånd, måtte väcka fortfaran<strong>de</strong><br />
sådant intresse i hemlan<strong>de</strong>n att <strong>de</strong>tsamma med snaraste kun<strong>de</strong> öppnas,<br />
ty jag är förvissad <strong>om</strong> att <strong>de</strong>t goda inflytan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> ett dylikt hem k<strong>om</strong>mer<br />
att hafva här skall medföra verkligt godt för v<strong>år</strong>a sjömän, hvilka här mera<br />
än annorstä<strong>de</strong>s äro utsatte för hvarjehanda frestelser <strong>och</strong> faror. Ledsamt att<br />
säga hafva på kortare tid tvenne unge norske sjömän blifvit öfverfallne <strong>och</strong> mörda<strong>de</strong><br />
på öppen gata i gamla stads<strong>de</strong>len. Jag tillskrifver dylika sorgliga hän<strong>de</strong>lser<br />
endast <strong>och</strong> allenast <strong>de</strong> s. k. »hyrbasarne», hvilka med egna intressen i<br />
sigte locka sjömännen i land <strong>och</strong> <strong>de</strong>r blottställa icke allenast <strong>de</strong>ras ihopspara<strong>de</strong><br />
me<strong>de</strong>l, utan äfven <strong>de</strong>ras helsa <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med, s<strong>om</strong> ofvanståen<strong>de</strong> exempel<br />
visar, <strong>de</strong>ras lif.<br />
Dragningen till <strong>de</strong>t lotteri s<strong>om</strong> anordnats till förmån för hemmet i fråga<br />
är bestämd att ega rum <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember d. å.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatets försorg äro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inlag<strong>de</strong> på hospitalet 17 norrmän,<br />
11 svenskar, 3 finnar <strong>och</strong> 1 tysk.<br />
Af ihopspara<strong>de</strong> hyresme<strong>de</strong>l äro gen<strong>om</strong> konsulatet hemsända till:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883<br />
Sverige frcs 6,078 8,214 2,098 3,595<br />
Norge » 10,746 2,092 2,297 9.195<br />
Frcs 16,824 10,306 4,395 12,790<br />
Antal sjömän tillhöran<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska besättningar utgjor<strong>de</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na Afgångna Tillsammans<br />
Svenska fartyg 588 515 1,103<br />
Norska > - 1,308 1,289 2,597<br />
1,896 1,804 3,700<br />
mot <strong>år</strong> 1885 1,560 1,624 3,184<br />
» 1884 1,389 1,375 2,764<br />
Till konsulatet ingingo i embetsären<strong>de</strong>n:<br />
627 skrifvelser mot 629 <strong>år</strong> 1885, 470 <strong>år</strong> 1884, <strong>och</strong> afgingo:<br />
734 » 804 » 672 »<br />
hvaraf till kongl. k<strong>om</strong>merskollegium 75 mot 84 1885, 80 1884,<br />
» Dep. for <strong>de</strong>t Indre 90 » 88 > 89 ><br />
Till sjömän adressera<strong>de</strong> bref ank<strong>om</strong>mo 4,374 mot 4,489 1885 <strong>och</strong> 4,400<br />
<strong>år</strong> 1884, samt 180 korsbandsförsän<strong>de</strong>lser.
441<br />
Följan<strong>de</strong> vicekonsulsstationer besöktea af svenska eller norska fartyg:<br />
Svenska<br />
Antal Tons<br />
Norska<br />
Antal Tons<br />
Tillsammans<br />
Antal Tons<br />
Cette 11 5,214 191 84,750 202 89,964<br />
Port <strong>de</strong> Bouo 3 1,442 17 9,266 20 10,708<br />
Port Vendres 2 624 5 2,042 7 2,666<br />
Toulon 1 492 1 389 2 881<br />
Nice — — 2 815 2 815<br />
Hyéres — — 1 238 1 238<br />
Bastia — — 1 118 1 118<br />
17 7,772 218 97,618 235 105,390<br />
mot 1885 15 6,382 117 51,728 132 58,110<br />
» 1884 20 8,451 77 33,245 97 41,696<br />
» 1883 32 14,917 90 40,120 122 55,037<br />
Häraf synes å nyo att skeppsfarten på vicekonsulsstationerna ansenligt tilltagit<br />
sista <strong>år</strong>et, <strong>de</strong>tta särskildt med hänsyn till <strong>de</strong> norska fartygen, hvilka varit<br />
i stadig tillväxt, med undantag för kolera<strong>år</strong>et 1884, s<strong>om</strong> sålunda ej bör medtagas<br />
vid beräkningen.<br />
Denna betydliga ökning för <strong>de</strong> norska fartygen, nemligen 101 fartyg <strong>om</strong><br />
45,890 tons, faller nästan uteslutan<strong>de</strong> på Cette. Orsaken är, s<strong>om</strong> redan är angifvet,<br />
att <strong>de</strong>n lilla flotta af små lämpliga ångbåtar, s<strong>om</strong> hela <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rhållit tra<strong>de</strong>n<br />
emellan Spanien <strong>och</strong> särskildt <strong>de</strong>nna hamn, betydligt ökats. Antalet af <strong>de</strong>ssa<br />
steg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 21 <strong>från</strong> 15 föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Till Cette ank<strong>om</strong>mo 6 trälaster, hvaraf 2 <strong>från</strong> Sverige = 379 stds, 3 <strong>från</strong><br />
Ryssland = 667 stds <strong>och</strong> en <strong>från</strong> Canada = 121 stds, mot 15 laster <strong>år</strong>et förut,<br />
hvaraf 6 <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 1 <strong>från</strong> Norge. Dessut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r svensk<br />
eller norsk flagga: bitumen <strong>och</strong> kol <strong>från</strong> England, stäfver <strong>från</strong> Österrike, vin<br />
<strong>från</strong> Spanien, petroleum <strong>från</strong> Amerika, hvete <strong>från</strong> Svarta hafvet <strong>och</strong> svafvel<br />
<strong>från</strong> Algeriet.<br />
Till Sverige utför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Cette:<br />
Med svenska fartyg 1,365 tons salt,<br />
» » 72 » styckegods,<br />
» norska fartyg 1,120 » salt.<br />
Till Norge:<br />
Med norska fartyg 4,680 tons salt.<br />
Vidare inlasta<strong>de</strong> ett svenskt fartyg lera för S:t Petersburg samt andra<br />
styckegods för hamnar i norra Europa. De flesta norska utgingo med last af<br />
t<strong>om</strong>fat.<br />
Af införtjenta fraktbelopp tillk<strong>om</strong>ma svenska ink<strong>om</strong>na frcs 22,500 <strong>och</strong><br />
norska frcs 857,850 samt svenska afgångna frcs 41,950 <strong>och</strong> norska frcs 166,200.<br />
Vid <strong>de</strong>nna station verkstäl<strong>de</strong>s 20 afmönstringar <strong>och</strong> 30 påmönstringar.<br />
15 sjömän inla<strong>de</strong>s på <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> hospital, samt blefvo gen<strong>om</strong> vicekonsulatet<br />
hemsända via Bor<strong>de</strong>aux 44 svenske <strong>och</strong> norske sjömän, <strong>de</strong>ls sända <strong>från</strong> Marseille<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> fartyg på platsen. Dessa k<strong>om</strong>mo alla i åtnjutan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n<br />
af jernvägsbolaget »la C<strong>om</strong>pagnie du Midi» för skandinaviske sjömän bevilja<strong>de</strong><br />
rabatten af 50 % på biljettpriset.
442<br />
Fort <strong>de</strong> Bouc. De 20 fartyg, 3 svenska <strong>och</strong> 17 norska, s<strong>om</strong> besökt<br />
hamnen, ink<strong>om</strong>mo alla, ut<strong>om</strong> ett i barlast, för att lasta salt. Detta enda medför<strong>de</strong><br />
en last af beck <strong>från</strong> England. Förut<strong>om</strong> salt utför<strong>de</strong>s något cement.<br />
Vicekonsuln inrapporterar att sista ealtskör<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> man befara<strong>de</strong> skulle<br />
blifva otillräcklig, har utfallit till stor belåtenhot <strong>och</strong> lemnar icke endast salt<br />
i ymnighet utan äfven en ypperlig qvalitet. I anledning häraf har saltk<strong>om</strong>paniet<br />
åter sänkt priset till frcs 12, hvilket <strong>de</strong>t af fruktan för brist ha<strong>de</strong> höjt<br />
till frcs 17 per ton.<br />
Port Vendres besöktes af 7 fartyg, hvaraf 2 svenska <strong>och</strong> 5 norska. Af<br />
<strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>mo 4 med trälast, nemligen 3 <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 1 <strong>från</strong> Norge. De<br />
afgingo i barlast eller med rest af laster.<br />
Toulon. Till <strong>de</strong>nna hamn anlän<strong>de</strong> ett svenskt fartyg med trä <strong>från</strong> Sundsvall<br />
<strong>och</strong> en norsk ångare med vin <strong>från</strong> Spanien. De afgingo båda i barlast.<br />
Vicekonsuln skrifver att vinskör<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>partementet Var utfallit me<strong>de</strong>lmåttig<br />
förra <strong>år</strong>et; man fortsätter ifrigt med att gen<strong>om</strong> ympning på amerikanska<br />
vinstockar söka höja vinodlingen, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en på ett så sorgligt sätt<br />
gått tillbaka.<br />
Nice. Tvenne norska fartyg ank<strong>om</strong>mo till <strong>de</strong>nna hamn med trä <strong>från</strong> Byssland<br />
<strong>och</strong> Amerika.<br />
Denna lika behagliga s<strong>om</strong> vackra favorittillflyktsort, redan illa medfaren<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> senare koleraepi<strong>de</strong>mierna i närliggan<strong>de</strong> stä<strong>de</strong>r, har åter sett sig träffad<br />
af ett h<strong>år</strong>dt slag, nemligen jordbäfningarna. Oaktadt <strong>de</strong> materiela skadorna ej<br />
äro synnerligen stora, beräknas dock sta<strong>de</strong>n hafva fått vidkännas en pekuniär<br />
förlust af 20 millioner francs.<br />
Vicekonsuln med<strong>de</strong>lar att utvidgan<strong>de</strong>t af hamnen, hvilket arbete pådrifves<br />
med mycken energi, uppfyller befolkningen med hopp att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> få se <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
uppbl<strong>om</strong>stra, då fartygen <strong>de</strong>r kunna finna en präktig <strong>och</strong> trygg tillflyktsort.<br />
Å andra sidan k<strong>om</strong>ma flera nya jernvägslinier med snaraste att öppnas,<br />
hvilket afvente<strong>de</strong>s väntas skola bidraga betydligt till sta<strong>de</strong>ns framåtskridan<strong>de</strong>.<br />
Vicekonsuln skrifver vidare:<br />
»En af <strong>de</strong> artiklar s<strong>om</strong> v<strong>år</strong>t <strong>de</strong>partement pläga<strong>de</strong> taga direkt frän <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena, nemligen stockfisk, synes allt mer <strong>och</strong> mer-försvinna <strong>från</strong> markna<strong>de</strong>n.<br />
Det vore önskligt att <strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske köpmännen motarbeta<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tta <strong>och</strong> förnya<strong>de</strong> <strong>de</strong> goda förbin<strong>de</strong>lser s<strong>om</strong> <strong>de</strong> för några <strong>år</strong> tillbaka un<strong>de</strong>rhöllo,<br />
så mycket mera s<strong>om</strong> vi nu fà <strong>de</strong>nna vara <strong>från</strong> Genua <strong>och</strong> Marseille af<br />
mindre god qvalitet. Jag anser v<strong>år</strong>a köpmän skulle med glädje ingå härpå,<br />
då <strong>de</strong> utan sv<strong>år</strong>ighet bor<strong>de</strong> kunna placera sin vara. Jag behöfver ej tillägga<br />
att jag ställer mig helt <strong>och</strong> hållet till <strong>de</strong> köpmäns disposition s<strong>om</strong> önska min<br />
mellanhand i råd <strong>och</strong> annat i så väl <strong>de</strong>nna vara s<strong>om</strong> hvarje annan.»<br />
Artikeln olivolja, s<strong>om</strong> utgör en af platsens vigtigaste exportämnen, har ej<br />
utfallit till belåtenhet. Olivskör<strong>de</strong>n var ytterst dålig <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> knappast<br />
tillräckligt för eget bebof. De finare sorterna säljas för ögonblicket till frcs<br />
160 à 180 <strong>och</strong> <strong>de</strong> billigare till frcs 120 à 140 per 100 kilo. Det ymniga regnan<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r vintern lofvar en god k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> skörd.<br />
Parfym- <strong>och</strong> bl<strong>om</strong>ster<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n är af <strong>de</strong>n största bety<strong>de</strong>nhet för platsen <strong>och</strong><br />
tilltager i vigt med hvarje <strong>år</strong>.<br />
Byéres utför<strong>de</strong> med ett norskt fartyg en last salt till Osten<strong>de</strong>.<br />
Eget nog har <strong>de</strong>nna hamn <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en icke besökts i nämnvärd grad<br />
af v<strong>år</strong>a fartyg, trots Baltets utmärkta beskaffenhet.
443<br />
Bastia besöktes af en norsk ångbåt, s<strong>om</strong> ditför<strong>de</strong> 125 fat vin.<br />
Att ön Corsika med hvarje <strong>år</strong> gör stora framsteg i k<strong>om</strong>mersielt hänseen<strong>de</strong><br />
är föga tvifvel un<strong>de</strong>rkastadt. Sta<strong>de</strong>n Bastia utgör me<strong>de</strong>lpunkten härför. Un<strong>de</strong>r<br />
förflutna <strong>år</strong>et hafva förbin<strong>de</strong>lserna un<strong>de</strong>rhållits af 3 franska bolag <strong>och</strong> 1 italienskt,<br />
hvilka med 6 lägenheter i veckan <strong>om</strong>besörjt trafiken. Detta har äfven<br />
gifvit anledning till nya jernvägsföretag på ön, hvilka å sin sida k<strong>om</strong>ma att<br />
medföra mycket godt. Det är nemligen bristen på k<strong>om</strong>munikationer s<strong>om</strong> hämmat<br />
ön i sin utveckling. Hamnarbeten pågå äfven med ifver, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>ssa<br />
med snaraste att afslutas, hvarefter Bastia äfven i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> befinner sig<br />
i tidsenligt skick.<br />
Hamnen Port Saint-Louis du Rhone har, enligt hvad jag erfarit, un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et besökts af 2 norska fartyg, en ångbåt <strong>och</strong> ett segelfartyg. Denna hamn<br />
utvecklar sig med en hastighet, s<strong>om</strong> lofvar mycket för framti<strong>de</strong>n. Det förträffliga<br />
läget, hvar<strong>om</strong> jag i min förra rapport nämn<strong>de</strong> några ord, lånar sig<br />
också ypperligt <strong>de</strong>rtill. I likhet med flertalet af verl<strong>de</strong>ns vigtigaste stä<strong>de</strong>r<br />
är <strong>de</strong>n belägen på samma gång vid en stor flod <strong>och</strong> vid hafvet — vid Rhöneflo<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> vid Me<strong>de</strong>lhafvet —, hvilket tillförsäkrar <strong>de</strong>n en lätthet med hänseen<strong>de</strong><br />
till k<strong>om</strong>munikationer af alla slag, så väl för import s<strong>om</strong> för export, s<strong>om</strong><br />
icke kan annat än väcka en välförtjent uppmärksamhet. En ny jernvägslinie<br />
är nyligen öppnad, hvarigen<strong>om</strong> hamnen satts i förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>t stora jernvägsnätet.<br />
Hamnen besöktes sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> af 422 fartyg mot 359 <strong>år</strong> 1885.<br />
Akyab (provinsen Aracan) <strong>de</strong>n 31 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Claes G. Peyron.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 1,200 tons <strong>och</strong> af<br />
8 norska <strong>om</strong> 12,418 tons.<br />
Utförseln af ris till Europa uppgick till 117,134 tons <strong>och</strong> till indiska<br />
hamnar till 42,228 tons. Me<strong>de</strong>lpriset för ris var 4 sh. 6 d. per cwt fritt<br />
<strong>om</strong>bord, me<strong>de</strong>lfrakten för segelfartyg 1 £ 10 sh.<br />
Någon direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse eg<strong>de</strong> icke rum mellan <strong>de</strong>nna hamn <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
G. Ruckert.
444<br />
Köpenhamn (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 31 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Antallet <strong>och</strong> Drægtighe<strong>de</strong>n af svenske og norske Fartöier, <strong>de</strong>r i Aaret<br />
<strong>1886</strong> have losset eller indtaget Ladning i Havne i <strong>de</strong>tte Generalkonsulats Distrikt,<br />
har ifölge indk<strong>om</strong>ne Opgaver været fölgen<strong>de</strong>:<br />
1. Svenske Fartöier.<br />
a) Seilfartöier. Antal Tons<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra Sverrig med Last 1,975 106,989<br />
» » » i Ballast 194 2,478<br />
» » u<strong>de</strong>nrigske Havne med Last 247 35,802<br />
» » » » i Ballast 5 289<br />
Havne i Distriktet med Last 40 1,808<br />
» i Ballast 48 2,574<br />
Overliggen<strong>de</strong> fra forrige Aar 39 4,726<br />
For svensk Regning indkjöbtes 5 278<br />
Summa 2,553 154,944<br />
Åfgaae<strong>de</strong> til Sverrig med Last 408 11,673<br />
» i Ballast 1,958 126,787<br />
» u<strong>de</strong>nrigske Havne med Last 12 937<br />
» B i Ballast 47 5,246<br />
» » Havne i Distriktet med Last 34 1,611<br />
» » i Ballast 50 2,713<br />
Overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang 43 5,816<br />
Solgt 1 161<br />
b) Dampfartöier.<br />
Summa 2,553 154,944<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra Sverrig med Last 496 120,817<br />
i Ballast 195 44,168<br />
u<strong>de</strong>nrigske Havne i Last 487 125,714<br />
» i Ballast 8 1,517<br />
Distriktet i Last 8 1,676<br />
i Ballast 17 2,952<br />
Overliggen<strong>de</strong> fra forrige Aar 1 227<br />
Summa 1,212 297,071<br />
Afgaae<strong>de</strong> til Sverrig med Last 592 151,866<br />
i Ballast 208 47,801<br />
u<strong>de</strong>nrigske Havne i Last 311 74,177<br />
» i Ballast - 85 20,441<br />
Distriktet i Last 3 430<br />
» i Ballast 13 2,356<br />
Summa 1,212 297,071
445<br />
Totalsummen af ovennævnte svenske Seil- og Dampfartöier un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>om</strong><br />
handle<strong>de</strong> Aar udgjör saale<strong>de</strong>s:<br />
af Seilfartöier 2,553 med 154,944 Tons<br />
» Dampfartöier 1,212 » 297,071 »<br />
Summa 3,765 med 452,015 Tons<br />
Drægtighed, <strong>de</strong>r for<strong>de</strong>ler sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Seilfartbier<br />
Antal Tons<br />
Dampfartöier<br />
Antal Tons<br />
Ved Hovedstationen 1,222 68,450 914 235,344<br />
» Vice Konsulsstationerne i Sjælland<br />
og paa Öerne 621 42,868 64 11,120<br />
» Jylland - 709 43,550 234 50,607<br />
» Island - 1 76 — —<br />
Summa 2,553 154,944 1,212 297,071<br />
Totalsummen 3,765 Fartoier med 452,015 Tons, <strong>de</strong>r i Sammenligning<br />
med Aaret 1885 udviser en Formindskelse af 673 Fartöier og en Drægtighed<br />
af 55,291 Tons.<br />
Efter Fradrag af <strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse og Slutning overliggen<strong>de</strong> Fartöier<br />
samt <strong>de</strong> i Aarets Löb kjöbte og solgte Fartoier, viser <strong>de</strong>n svenske Skibsfart<br />
sig s<strong>om</strong> vedstaaen<strong>de</strong> tabellariske Oversigt udviser:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfarl. 32
a) Seilfartöier:<br />
Antal TODS<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra Norge med Last 645 20,237<br />
» » » i Ballast 1 29<br />
2. Norske Fartöier.<br />
Svensk Skibsfart i <strong>1886</strong>.<br />
446
447<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra u<strong>de</strong>nrigske Havne i Last 393 70,776<br />
» » » i Ballast 4 372<br />
» Havne i Distriktet i Last 24 1,621<br />
» > i Ballast 15 1,036<br />
» Overliggen<strong>de</strong> fra forrige Aar 3 800<br />
Summa 1,085 100,871<br />
Afgaae<strong>de</strong> til Norge med Last - 160 5,526<br />
» » i Ballast 715 55,028<br />
u<strong>de</strong>nrigske Havne i Last 27 5,189<br />
» i Ballast 126 26,988<br />
» » Havne i Distriktet i Last 34 2,704<br />
B » » » i Ballast 9 748<br />
Overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang 12 4,527<br />
Solgt 2 161<br />
b) Dampfartöier:<br />
Summa 1,085 100,871<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra Norge med Last 157 50,023<br />
» i Ballast 1 182<br />
» » u<strong>de</strong>nrigske Havne i Last 61 20,543<br />
» » i Ballast .- 4 744<br />
» Havne i Distriktet i Last 15 4,969<br />
» i Ballast 3 767<br />
Overliggen<strong>de</strong> fra forrige Aar 1 340<br />
Summa 242 77,568<br />
Afgaae<strong>de</strong> til Norge med Last 143 46,063<br />
» i Ballast 25 8,742<br />
» u<strong>de</strong>nrigske Havne med Last 24 8,677<br />
» i Ballast 32 9,354<br />
s B Havne i Distriktet med Last - 12 2,869<br />
B B » i Ballast 4 1,084<br />
Overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang — 2 779<br />
Summa 242 77,568<br />
Totalsummen af ovennævnte norske Seil- og Dampfartöier un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Aar udgjör saale<strong>de</strong>s:<br />
af Seilfartöier 1,085 med 100,871 Tons<br />
Dampfartöier 242 B 77,568 B<br />
Summa 1,327 med 178,439 Tons<br />
Drægtighed, <strong>de</strong>r for<strong>de</strong>ler sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Seilfartöier<br />
Antal Tons<br />
Dampfartöier<br />
Antal Tons<br />
Ved Hovedstationen 134 24,753 42 15,661<br />
Vice Konsulsstationerne i Sjælland<br />
og paa Öerne 233 35,294 23 6,248<br />
Jylland 655 35,449 156 50,208<br />
Island - 63 5,375 21 5,451<br />
Summa 1,085 100,871 242 77,568
Norsk Skibsfart i <strong>1886</strong>.<br />
Summa 1,327 Fartöier med 178,439 Tons, <strong>de</strong>r i Sammenligning med Aaret<br />
1885 udviser en Formindskelse af 209 Fartöier og en Drægtighed af 10,795 Tons.<br />
Efter Fradrag af <strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse og Slutning overliggen<strong>de</strong> Fartöier<br />
samt <strong>de</strong> i Aarets Löb solgte Fartöier, viser <strong>de</strong>n norske Skibsfart sig<br />
s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> tabellariske Oversigt udviser:<br />
448
449<br />
Den af svenske Fartöier i Fart paa Danmark un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong> optjente<br />
Bruttofragt har efter med<strong>de</strong>lte Opgaver udgjort:<br />
for svenske Seilfartöier<br />
ank<strong>om</strong>ne fra Sverrig med Last Kr. 838,055<br />
» B u<strong>de</strong>nrigske Havne » 297,030<br />
» B Havne i Distriktet » 8,08 7<br />
for svenske Dampfartöier<br />
ank<strong>om</strong>ne fra Sverrig med Last Kr. 148,086<br />
» B u<strong>de</strong>nrigske Havne » 400,601<br />
B » Havne i Distriktet B 2,409<br />
Summa med Last Kr. 1,784,268<br />
For svenske Fartöier, <strong>de</strong>r med Last ere afgaae<strong>de</strong> fra danske Havne til<br />
Sverrig, opgives <strong>de</strong>n betinge<strong>de</strong> Bruttofragt:<br />
for Seilfartöier til Kr. 36,265<br />
» Dampfartöier til B 228,993<br />
Summa Kr. 265,258<br />
hvilket Belöb, sammenlagt med Bruttofragt for ank<strong>om</strong>ne Fartöier, udgjör Kr.<br />
2,049,526 og udviser ved Sammenligning med foregaaen<strong>de</strong> Aar en Formindskelse<br />
af Kr. 344,926.<br />
Den af norske Fartöier un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong> i Fart paa Danmark optjente<br />
Bruttofragt har udgjort:<br />
for norske Seilfartöier<br />
ank<strong>om</strong>ne fra Norge med Last... Kr. 201,868<br />
B B u<strong>de</strong>nrigske Havne » 840,322<br />
B B Havne i Distriktet B 20,225<br />
for norske Dampfartöier<br />
ank<strong>om</strong>ne fra Norge med Last Kr. 97,748<br />
» B u<strong>de</strong>nrigske Havne » 152,445<br />
» B Havne i Distriktet.. B 23,567<br />
Summa med Last Kr. 1,336,175<br />
og <strong>de</strong>n betinge<strong>de</strong> Bruttofragt for til Norge med Last afgaae<strong>de</strong>:<br />
for Seilfartöier Kr. 33,920<br />
» Dampfartöier B 81,909<br />
Summa Kr. 115,829<br />
eller i <strong>de</strong>t Hele et samlet Belöb af Kr. 1,452,004, hvilket ved Sammenligning<br />
med Aaret forud viser en Formindskelse af Kr. 243,813.
450<br />
De i Distriktet un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong> erlagte Konsulatafgifter have udgjort:<br />
Erlagte Konsulatafgifter:<br />
og udviser ved Sammenligning med Aaret forud en Formindskelse af Kr. 2,634<br />
23 öre.<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Generalkonsulat un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong> foretagne<br />
Mönstringsexpeditioner kan anföres, at fra:<br />
svenske Fartöier<br />
afmönstre<strong>de</strong>s 230<br />
paamönstre<strong>de</strong>s 179<br />
afskrevet s<strong>om</strong> römte 5 414<br />
og fra norske Fartöier<br />
afmönstre<strong>de</strong>s 184<br />
paamönstre<strong>de</strong>s 154<br />
afskrevet s<strong>om</strong> römte 1 339<br />
tilsammen 753<br />
eller 279 Sömænd mindre end un<strong>de</strong>r Aaret 1885.<br />
Ingen opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb ere af Sömænd blevne indbetalte til Generalkonsulatet<br />
un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong>.<br />
Antallet af <strong>de</strong> fra Generalkonsulatet udgaae<strong>de</strong> Skrivelser udgjorte:<br />
til Kongl. Utrikes-Departementet 16<br />
» > Kameral-Af<strong>de</strong>lningen 17<br />
)> » C<strong>om</strong>merce-Collegium _ 108<br />
» » Departementet for <strong>de</strong>t Indre 139<br />
» Vice Konsulerne, andre Myndighe<strong>de</strong>r etc. ... 608<br />
eller 70 Breve mindre end un<strong>de</strong>r Aaret 1885.<br />
tilsammen 888<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Generalkonsulatet indk<strong>om</strong>ne Skrivelser opgik til 1,031,<br />
hvilket er 17 Breve mere end un<strong>de</strong>r Aaret 1885.<br />
Un<strong>de</strong>r samme Aar har Generalkonsulatet modtaget 3,071 til Sömænd<br />
adressere<strong>de</strong> Breve, hvilket udviser en Forögelse af 419 mod næstforegaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Fra 1 April 1885 til 31 Marts <strong>1886</strong> stran<strong>de</strong><strong>de</strong> 93 Skibe paa <strong>de</strong> danske<br />
Kyster; af disse k<strong>om</strong> 52 af Grun<strong>de</strong>n me<strong>de</strong>ns 41 totalt forliste. Af <strong>de</strong> stran<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
Skibe vare 24 danske, 23 tyske, 11 svenske, 10 engelske, 10 norske, 4<br />
hollandske, 3 russiske og 1 italiensk; 7 Skibes Nationalitet var ubekjendt. 17<br />
af disse Skibes Besætning red<strong>de</strong><strong>de</strong>s alene ved Redningsapparaterne og 4 Skibe<br />
vare u<strong>de</strong>n Besætning.
451<br />
Forsaavidt Tallet paa <strong>de</strong> stran<strong>de</strong><strong>de</strong> Skibea Besætninger har kunnet oplyses,<br />
«r ved Strandingstilfæl<strong>de</strong> <strong>om</strong>k<strong>om</strong>met 25 Personer og red<strong>de</strong>t 380. Ved Redningsapparaterne<br />
frelstes 162, nemlig 65 ved Raketapparater og 97 ved Redningsbaa<strong>de</strong>n;<br />
af disse vare 36 svenske Sömænd fra 3 svenske Skibe og 3 7<br />
norske fra 5 norske Skibe.<br />
Ifölge indk<strong>om</strong>ne Med<strong>de</strong>lelser til Generalkonsulatet er un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong><br />
anmeldt et Antal af 7 svenske Fartöier s<strong>om</strong> Havarister i danske Farvan<strong>de</strong>,<br />
hvoraf <strong>de</strong> 3 ere blevne kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>, og af norske Fartöier et Antal af 12,<br />
hvoraf 6 ere blevne kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Vrag; af <strong>de</strong> norske Havarier indtraf 2<br />
paa <strong>de</strong> islandske Kyster.<br />
S<strong>om</strong> bekjendt stran<strong>de</strong> hvert Aar et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Antal svenske og<br />
norske Fartöier i <strong>de</strong>t smalle og farlige Farvan<strong>de</strong> »Drog<strong>de</strong>n», beliggen<strong>de</strong> imellem<br />
Öerne Saltholmen og Amager, men da <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger ingen Vicekonsul har<br />
paa Amager, er Generalkonsulatet ikke i stand til at opgive <strong>de</strong>t ikke ubety<strong>de</strong>lige<br />
aarlige Antal af större og mindre <strong>de</strong>rsteds forefal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Havarier. Undtagelsesvis<br />
har i forlöbne Aar 1 svensk og 3 norske Fartöier, <strong>de</strong>r efter endte<br />
Reparationer hersteds fortsatte Reisen, gjort Anmel<strong>de</strong>lsen i Generalkonsulatet<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> i Drog<strong>de</strong>n lidte Havarier.<br />
Ifölge en af Kjöbenhavns Politi med<strong>de</strong>lt Oversigt have Antallet af <strong>de</strong> Udvandre<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> i Aaret 18 86 bleve saavel direkte s<strong>om</strong> indirekte befordre<strong>de</strong> gjennem<br />
herværen<strong>de</strong> Udvandringsagenter, udgjort 8,771, nemlig 5,080 Mænd og<br />
2,458 Kvin<strong>de</strong>r samt 1,233 B<strong>om</strong>. Af <strong>de</strong>tte Antal Udvandrere vare 1,138<br />
hjemmehören<strong>de</strong> i Kjöbenhavn, 4,169 fra <strong>de</strong>t övrige Danmark, 2,477 fra Sverrig<br />
og 987 fra andre Lan<strong>de</strong>.<br />
Til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> nordamerikanske Stater befordre<strong>de</strong>s 7,939, til Kanada 83,<br />
til Sydamerika 664 og 1 til Sydafrika, til Australien og Ny Zeeland 78 samt<br />
til Kina 6 Personer.<br />
Antallet af Mormoner s<strong>om</strong> sidstforlöbne Aar befordre<strong>de</strong>s fra Kjöbenhavn<br />
til England for <strong>de</strong>rfra vi<strong>de</strong>re at afgaa til Utah opgik til 591 Personer, <strong>de</strong>raf<br />
123 Mandfolk og 232 Fruentimmer samt 236 Börn. Af disse Mormoner vare<br />
3 54 hjemmehören<strong>de</strong> i Danmark og 23 7 i Sverrig.<br />
Det sammenlagte Antal Udvandrere fra Kjöbenhavn var saale<strong>de</strong>s 9,3 62<br />
Personer, s<strong>om</strong> sammenlignet med Aaret 1885 udviser en Forögelse af 2,901<br />
Personer.<br />
I en nylig afgiven Beretning for Aaret 1885 har Politidirektøren i Kjöbenhavn<br />
anslaaet Folkemæng<strong>de</strong>n i Kjöbenhavn ved Udgangen af nævnte Aar til<br />
289,000 Indbyggere. Antallet af Fodsier, <strong>de</strong>r i 1884 udgjor<strong>de</strong> 10,771, steg i<br />
1885 til 11,162, og Dödsfald aftog i <strong>de</strong> nævnte Aar fra 6,695 til 6,092.<br />
Antal af Udlændinge, <strong>de</strong>r forsyne<strong>de</strong>s med Opholdsböger, udgjor<strong>de</strong> 1,576 imod<br />
1,385 i Aaret 1884. Ved Udgangen af 1885 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> Kjöbenhavnske Sporveiselskaber<br />
122 indregistrere<strong>de</strong> Vogne, 21 Omnibuser samt 12 Dampvogne<br />
med 22 Personvogne. Af Drosker fandtes 329.<br />
Efter <strong>de</strong>t danske In<strong>de</strong>nrigs-Ministeriums Ordre har <strong>de</strong>r været fört Tilsyn<br />
med Indförsel af Heste. Ligele<strong>de</strong>s har <strong>de</strong>r været anordnet Forholdsregler med<br />
Hensyn til Indförsel af leven<strong>de</strong> Hornkvæg fra Lan<strong>de</strong> for hvis Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>r ikke er udstedt Indförselsforbud eller anordnet 3 Ugers Afspærring. Antal<br />
af Hornkvæg, <strong>de</strong>r i Aaret 1885 har været indsat i <strong>de</strong>rtil bestemte Staldrum,<br />
har udgjort 11,5 61 St. Forövrigt forek<strong>om</strong> ikke virkelige Tilfæl<strong>de</strong> af<br />
ondarte<strong>de</strong> smits<strong>om</strong>me Sygd<strong>om</strong>me blandt Husdyr. — I 1885 udgjor<strong>de</strong> Antallet<br />
af anmeldte Reisen<strong>de</strong> 85,219 mod 86,365 i 1884. — Af Hittegods er i
452<br />
Aarets Löb indleveret 9,097 St., hvoraf 3,026 udlevere<strong>de</strong>s til vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Eiere.<br />
For udlevere<strong>de</strong> Hun<strong>de</strong>tegn er oppebaaret 51,381 Kr.<br />
Importen til Danmark i Aaret <strong>1886</strong><br />
af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers vigtigste Produkter har ifölge med<strong>de</strong>lte Opgaver udgjort:<br />
I. Pra Sverrig.<br />
a) Jern og Staal.<br />
Stangjern 114,213 Cnt. hvoraf 88,640 Cnt. til Kjöbenhavn-<br />
Staal 3,985 » » 3,035 » ><br />
Söm 4,044 » » 3,931 » »<br />
Pla<strong>de</strong>r 7,818 » » 6,721 » »<br />
Stöbegods. ... 660 » » 637 » »<br />
andre Jernvarer 6,131 » » 5,619 » »<br />
Alt dansk Vægt.<br />
Tilforalen af Stangjern fra Sverrig var er. 3,828 Cnt mindre end Aaret<br />
forud; Staal og Söm samt andre Jernvarer har steget bety<strong>de</strong>ligt, hvorimod Importen<br />
af Pla<strong>de</strong>r og Stöbegods har været meget mindre.<br />
Forbruget af svensk Stangjern i Danmark har i Aaret <strong>1886</strong> ikke antaget<br />
större Dimensioner end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar og kan vedbliven<strong>de</strong> betegnes<br />
s<strong>om</strong> væsentlig mindre end for nogle Aar tilbage. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>t mindre<br />
Forbrug ligger <strong>de</strong>els i at tydsk Jern, s<strong>om</strong> jo stiller sig ikke saa ubety<strong>de</strong>lig billigere,<br />
mere og mere faaer Indgang hos Forbrugerne, <strong>de</strong>els ogsaa i <strong>de</strong> hersken<strong>de</strong><br />
trykke<strong>de</strong> Forhold, s<strong>om</strong> bevirke, at nye Anskaffelser, saavel paa Agerbrugets<br />
s<strong>om</strong> paa Bygningsvæsenets Omraa<strong>de</strong>, bestandig blive udsatte og Reparationer<br />
indskrænke<strong>de</strong> til <strong>de</strong>t mindst mulige. Den al<strong>de</strong>les overveien<strong>de</strong> Deel af<br />
<strong>de</strong>t hertil i Aaret <strong>1886</strong> indförte svenske Stangjern har været valset. I Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af Aaret stille<strong>de</strong> Prisen for go<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lskvaliteter sig <strong>om</strong>kring 6<br />
Kr. pr Svensk Centner frit <strong>om</strong>bord i svenske Udskibningshavne, men senere<br />
viste Marke<strong>de</strong>t en vigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, s<strong>om</strong> forfulgtes hele Aaret ud, saa at Prisen<br />
ved Aarets Slutning neppe kan anslaaes til mere end Kr. 5,8 5 à 5,7 5 for<br />
almin<strong>de</strong>lige Dimensioner, og endda til Baa lav Priis var Lysten hos Kjöberne<br />
til att slutte <strong>om</strong> större Poster for Levering i 1887 kun y<strong>de</strong>rst ringe. Indforsien<br />
af hamret Stangjern har indskrænket sig til Smaaposter. I hamret<br />
Stangjern anven<strong>de</strong>s væsentligst svære Dimensioner firkantet i <strong>de</strong> bedre Kvaliteter.<br />
Grundprisen kan antages at have været Kr. 6,90 à 6,75 pr svensk<br />
Centner, frit <strong>om</strong>bord i svensk Udskibningshavn. — I svenske Jernpla<strong>de</strong>r af<br />
<strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Han<strong>de</strong>lskvalitet er Forbruget ogsaa aftaget kjen<strong>de</strong>ligt, uagtet<br />
Prisen for disse Pla<strong>de</strong>r er meget billig. Noteringen begyndte i <strong>1886</strong> med<br />
Kr. 27V2 pr Kiste à 320 Skålpund, men gik ned i Aarets Löb, saa at<br />
<strong>de</strong>n ved Slutningen af Aaret kun kan ansættes til Kr. 25'/j- — Större<br />
og tykkere Pla<strong>de</strong>r koste<strong>de</strong> i Aarets Löb Kr. 10,9 à 8 pr svensk Centner efter<br />
Kvalitet.<br />
I svensk Staal indfores hertil fra Sverrig saagodts<strong>om</strong> kun finere Ting,<br />
<strong>de</strong>r bestiltes efter Mo<strong>de</strong>l til bestemte Öiemed, og hvis Priis i hvert enkelt<br />
Tilfæl<strong>de</strong> accor<strong>de</strong>res. — An<strong>de</strong>t svensk Staal stiller sig i Priis for höit i Forhold<br />
til tydsk Staal.<br />
Svensk Söm anven<strong>de</strong>s kun ubety<strong>de</strong>lig her i Lan<strong>de</strong>t. Prisen begyndte med<br />
er. Kr. 54 for 1 Par Kister 3 à 4", men gik i Aarets Löb ned til 50 Kr.,<br />
hvilken sidste Priis kan antages at have været gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ved Aarets Slutning.
) Trævarer.<br />
453<br />
Egetræ 38,843 Cbf., hvoraf 28,620 Cbf til Kjöbenhavn<br />
Bjelker, Sparrer, Bræd<strong>de</strong>r,<br />
Planker m. ni. 0,577,023 » » 1,753,490<br />
Bygningstöuimer(forarb.) 56,455 » » 5,901<br />
Tagspaan m. m 31,250 Cnt. » 4,790 Cnt.<br />
Snedkerarbei<strong>de</strong> 18,693 Cbf. » 18,513 Cbf.<br />
Bræn<strong>de</strong> 43,022 Favne » 31,296 Favne<br />
Importen af <strong>de</strong> ovenstaaen<strong>de</strong> væsentligste Trævarer var mindre end Aaret<br />
forud; af Bræn<strong>de</strong> indfortes 9,189 Favne mere end Aaret 1885.<br />
Ifoige Opgivelse fra herværen<strong>de</strong> Mæglere ere Partipriserne paa svenske<br />
Trævarer, iberegnet Told, un<strong>de</strong>r Aaret noteret til:<br />
12 Fods l 1 /4" & 9 à 10" Kalmar Fyrrebræ<strong>de</strong>r er. 8 à 9 Kr.<br />
» 8 à 9" 7 à 8 »<br />
7 à 8" » 8 5 à 6 »<br />
» 6 à 7" » 4 1/2»<br />
12 Fods l" & 8 à 9" firskaarne Piteå Fyrrebræ<strong>de</strong>r er. 6 à 7 Kr.<br />
» 1" & 7" » » » 4 1 /, à 5<br />
14 Fods 2" & 8" » » Fyrreplanker » 11 »<br />
» 2" & 9" » » » 12 à 13 »<br />
s> 3" & 9" » » » » 18 à 19 »<br />
Piteå Fyrretömmer (firhugget) 4" er. 12 à 13 öre<br />
» 5" » 18 »<br />
6" » 25<br />
» 7" » 3 5 à 40 »<br />
8" » 50 »<br />
» 9" » 00 »<br />
pr Tylt fortol<strong>de</strong>t.<br />
pr Tylt<br />
pr Tylt<br />
12 Fods<br />
fortol<strong>de</strong>t<br />
pr löben<strong>de</strong> dansk Alen fortol<strong>de</strong>t<br />
hvilke Priser i Almin<strong>de</strong>lighed ere noget höicre end un<strong>de</strong>r sidst afvigte Aar.<br />
c) Kornvarer:<br />
umalet Hve<strong>de</strong> 22,478 Tdr, hvoraf 20,706 Tdr til Kjöbenhavn<br />
Bug _. 11,268 » » 10,548 »<br />
» Korn 28,756 » » 28,310 » »<br />
» Havre 195,564 » » 179,000 »<br />
malet Hve<strong>de</strong> 10,084 Cnt. 10,004 Cnt. »<br />
Rug — 3,018 » » 3,018<br />
hvilken Tilförsel, med Undtagelse af Havre, var större end Aaret forud.<br />
d) Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
Heste - 1,089 St., hvoraf 1,523 St. til Kjöbenhavn<br />
Oxer, Köer & Kalve 11,030 » » 10,701 » »<br />
Faar og Ge<strong>de</strong>r 28,849 » » 28,087 »<br />
Svin og Grise 20,084 25,634 »<br />
Sammenlignet med næstforegaaen<strong>de</strong> Aar har Tilforselen af leven<strong>de</strong> Kreaturer<br />
fra Sverrig været större.<br />
e) Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Smör 52,347 Cnt., hvoraf 52,340 Cnt. til Kjöbenhavn<br />
Kjöd _ 6,413 » 6,058
454<br />
Flæsk 20,999 Cnt., hvoraf 20,988 Cnt. til Kjöbenhavn<br />
Eg 42,130 Snese, » 42,059 Snese »<br />
hvilken Tilförsel, med Undtagelse af Eg, var mindre end Aaret 1885.<br />
a) Trævarer:<br />
II. Fra Norge hidförtes.<br />
T<strong>om</strong>mer, Planker, Bree<strong>de</strong>r<br />
m. m 1,194,848 C bf., hvoraf 36,372 Cbf. til Kjöbenhavn<br />
Egetræ 46,096 » » 259 » »<br />
Bygningst<strong>om</strong>mer (forarb.) 70,453 » » 24,291 » »<br />
Tagspaan etc 3 74 Cnt. > 74 Cnt. »<br />
Snedkerarbei<strong>de</strong> ... 366 Cbf. » 340 Cbf. »<br />
Bræn<strong>de</strong> 2,388 Favne » 1,803 Favne ><br />
Indforalen fra Norge af Trævarer har været mindre end Aaret forud.<br />
b) Fiskevarer:<br />
Törfisk 52,002 ll. hvoraf 16,594 ll. til Kjöbenhavn<br />
Ansjovis 600,951 » » 582,053 » »<br />
Sild.<br />
Liges<strong>om</strong> i 1885 tilförtes i afvigte Aar af Vaarsild kun Smaapartier, s<strong>om</strong><br />
afsattes til Kusland og Sverrig.<br />
Beholdningen ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse opgives til er. 2,000 Tdr<br />
Tilförslen af Höstsild opgives til » 57,500 »<br />
Af <strong>de</strong>tta Kvantum er i Aarets Löb<br />
tilsammen er. 59,500 Tdr<br />
solgt in loeo er. 31,000 Tdr<br />
og lægges hertil ovenstaaen<strong>de</strong> Beholdning » 2,000 »<br />
er i alt fremk<strong>om</strong>met paa herværen<strong>de</strong> Marked er. 33,000 Tdr<br />
Resten, er. 24,500 Tdr, er udfort til fremme<strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>r.<br />
I Aarets förste Halv<strong>de</strong>el betaltes:<br />
for Kjöbmands Sild 23 à 21 Kr. pr Td<br />
> stor Mid<strong>de</strong>l 20 à 18 > »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 14 à 12 » »<br />
I Juli fremk<strong>om</strong> <strong>de</strong>n förste nye Sild og <strong>de</strong>r betaltes:<br />
for Kjöbmands Sild 34 Kr. pr Td<br />
» stor Mid<strong>de</strong>l 32 » »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 20 » »<br />
I August, 1 :e Halv<strong>de</strong>el:<br />
for Kjöbmands Sild 35 à 32 Kr. pr Td<br />
< stor Mid<strong>de</strong>l 33 à 30 9 »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 20 à 17 » »
I August, 2:n Halv<strong>de</strong>el:<br />
I September:<br />
I October:<br />
455<br />
for Kjöbmands Sild 30 à 29 Kr. pr Td<br />
» stor Mid<strong>de</strong>l 26 à 25 » »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 18 à 16 > »<br />
for Kjöbmands Sild 28 à 26 Kr. pr Td<br />
> stor Mid<strong>de</strong>l ._ 26 à 23 » »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 20 à 16 » »<br />
» smaa Mid<strong>de</strong>l 14 1 /, à 12 » »<br />
for Kjöbmands Sild 27 à 25 Kr. pr Td<br />
> stor Mid<strong>de</strong>l 25 à 23 » »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 20 à 18 > »<br />
> smaa Mid<strong>de</strong>l 16 à 14 » »<br />
I November og December:<br />
Alt fortol<strong>de</strong>t.<br />
for Kjöbmands Sild 25'/4a22 Kr. pr Td<br />
> stor Mid<strong>de</strong>l 237sà20 » »<br />
» Mid<strong>de</strong>l 19 à 17 » «<br />
» smaa Mid<strong>de</strong>l 14 à 13 » »<br />
Tilförslen var er. 1,500 Tdr större end forrige Aar.<br />
Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
Fra Danmark udförtes i Aaret <strong>1886</strong>:<br />
Til Sverrig.<br />
Heste 128 St., hvoraf 127 St. fra Kjöbenbavn<br />
Oxer og Köer 10 » » 10 » »<br />
Svin 3,290 » » 1,165 » »<br />
Kornvarer:<br />
umalet Hve<strong>de</strong>. 116,072 Tdr, hvoraf 26,409 Tdr fra Kjöbenbavn<br />
» Rug 14,080 » > 10,034 » »<br />
» Korn 33,573 » » 6,067 » »<br />
» Havre 135 » » 123 » «<br />
malet Hve<strong>de</strong> 533,974 Cnt. » 340,596 Cnt. ><br />
» Rug 93,921 » » 92,943 » »<br />
Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Flæsk 23,653 Cnt., hvoraf 23,544 Cnt. fra Kjöbenhavn<br />
Kjöd alle Slags 4,770 » » 4,664 > »<br />
Ister 21,651 » » 21,648 > »<br />
Smör 1,654 Tdr » 1,599 Tdr »<br />
Eg 43,219 Snese 43,219 Snese »
Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
456<br />
Til Norge.<br />
Heste 53 St. hvoraf 44 St., fra Kjöbenhavn<br />
Oxer, Köer og Kalve 852 » » ingen »<br />
Svin 91 » ingen »<br />
Grise 5,187 » 22 » »<br />
Faar, Ge<strong>de</strong>r m. m 268 » » 6 » »<br />
umalet Hve<strong>de</strong> 15,587 Tdr, hvoraf 2,039 Tdr, fra Kjöbenhavn<br />
Kug 30,207 » 1,894 »<br />
» Korn.... 103,471 » 22,706 »<br />
» Havre 910 3 1 1 B<br />
malet Hve<strong>de</strong>. 115,630 Cut. » 104,846 Cnt.<br />
Kug 4,470 B 4,442<br />
Andre Landbrugs-F'rodukter:<br />
Flæsk 6,326 Cnt., hvoraf 5,448 Cnt. fra Kjöbenhavn<br />
Kjöd alle Slags 7,529 » 5,943<br />
Ister 2,880 » 2,880 »<br />
Smör 4,596 Tdr » 2,503 Tdr »<br />
Eg 181,403 Snese 52,545 Snese<br />
Exporten fra Danmark til Storbritannien og Irland af leven<strong>de</strong> Kreaturer<br />
har i Aaret <strong>1886</strong> udgjort:
457<br />
Af Smör udförtes i samme Aar fra Danmark til Storbritannien og Irland<br />
162,121 Tdr, hvoraf 93,847 Tdr fra Kjöbenhavn.<br />
Det Tryk paa <strong>de</strong> fleste Varepriser, s<strong>om</strong> raa<strong>de</strong><strong>de</strong> i <strong>de</strong>t forlöbne Aar, gjor<strong>de</strong><br />
sig ogsaa gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for Smörrets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, navnlig i <strong>de</strong> förste 8 Maane<strong>de</strong>r<br />
af Aaret, og Priserne vare atter lavere end Tilfæl<strong>de</strong>t har været i mange<br />
Aar. Det herværen<strong>de</strong> Marked fulgte til<strong>de</strong>els <strong>de</strong>n Stagnation, <strong>de</strong>r herske<strong>de</strong> paa<br />
<strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske og navnlig <strong>de</strong>t engelske Marked, hvor <strong>de</strong>n store Produktion<br />
og <strong>de</strong> lave Priser paa irsk Smör i Fors<strong>om</strong>meren udbve<strong>de</strong> en stærk Indfly<strong>de</strong>lse.<br />
Noteringen i Cork <strong>de</strong>n 15 Juni for l:e Klasses Smör var saale<strong>de</strong>s kun 68 sh.<br />
pr Cwt, en saa lav Priis, s<strong>om</strong> ikke har været kjendt <strong>de</strong>r i 30 Aar.<br />
Aaret begyndte her med en hoieste Notering for flint Smör af 104 Kr.,<br />
s<strong>om</strong> midt i Maane<strong>de</strong>n hæve<strong>de</strong> sig til 106 Kr., hvilken Priis holdt sig til<br />
forst i Februar, da Priserne gik ned til 100 à 96 Krv hvilken Notering af<br />
Kr. 96 blev staaen<strong>de</strong> til sidste Halv<strong>de</strong>el af Marts da et y<strong>de</strong>rligere Fald indtraadte,<br />
s<strong>om</strong> i Löbet af April fortsatte sig ned til 82 Kr., <strong>de</strong>r intraadte da<br />
mere Fasthed, og en lille Stigning fandt Sted i Maj, men i Slutningen af Maane<strong>de</strong>n<br />
dale<strong>de</strong> Prisen atter og naae<strong>de</strong> i förste Halv<strong>de</strong>el af Juni sit laveste Standpunkt,<br />
Kr. 72.<br />
Da holdbart Græssmör fremk<strong>om</strong>, begyndte en Stigning, s<strong>om</strong> i Löbet af<br />
Juli og August successive bragte Noteringen op i Kr. 90; stærkt Begjær<br />
fremkaldte i September <strong>de</strong>n störste Stigning Aaret opviser, i <strong>de</strong>t Prisen i Maane<strong>de</strong>ns<br />
Löb steg 20 öre; i October indtraadte mattere Stemning, og Prisen<br />
gik midt i Maane<strong>de</strong>n ned til Kr. 106, hvorpaa <strong>de</strong>n holdt sig til sidste Halv<strong>de</strong>el<br />
af November, da <strong>de</strong>n atter gik op i 110 Kr., s<strong>om</strong> blev staaen<strong>de</strong> til sidste<br />
Uge i December, da Prisen dale<strong>de</strong> til 104 Kr., og Aaret slutte<strong>de</strong> med flaut<br />
Marked.<br />
I Seeunda Ilerregaardssmör og Mellemvarer var <strong>de</strong>r kun perio<strong>de</strong>vis nogen<br />
livlig Bfterspörgsel, med uregelmæssige Priser, <strong>de</strong>r til<strong>de</strong>els rette<strong>de</strong> sig efter<br />
Prisen paa flint Smör.<br />
I sjællandsk Bön<strong>de</strong>rsmör og lignen<strong>de</strong> Kvaliteter jydsk fandt kun ringe<br />
Forretning Sted til Export. Afsætningen var, s<strong>om</strong> Tilfæl<strong>de</strong>t har været i <strong>de</strong><br />
senere Aar, mest til Pladsforbrug.<br />
Priserne variere<strong>de</strong> imellem er. 65 og er. 80 öre pr ll.<br />
Af fremmed Bön<strong>de</strong>rsmör fremk<strong>om</strong> særligt större Partier amerikansk, foru<strong>de</strong>n<br />
en Deel finsk og österrigsk. Amerikansk blev i Aarets Löb en Deel<br />
dyrere end i Begyn<strong>de</strong>lsen; Priserne vare fra er. 40 til er. 70 öre. Finsk Vinter<br />
og S<strong>om</strong>mervare betinge<strong>de</strong> fra er. 45 til er. 70 öre; Aaret slutte<strong>de</strong> med mindre<br />
Beholdning og höiere Priser end i 1885, i <strong>de</strong>t navnlig amerikansk Smör var<br />
væsentlig höiere end Aaret forud, formeentlig nærmest s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> nye<br />
Kunstsmörbestemmelser i Nord-Amerika.<br />
Af Kunstsmör fremk<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanligt en Deel, især norsk og hollandsk,<br />
til Priser imellem er. 35 og er. 60 öre pr 18.<br />
Af in<strong>de</strong>nlandsk Fabrik fremk<strong>om</strong> ogsaa finere Kvalitet til höiere Priser.<br />
Forbruget var selvfølgelig störst paa <strong>de</strong>n Tid, da ægte Smör var dyrest.<br />
Sluttelig tilföies en Oversigt over <strong>de</strong>n maanedlige Gjennemsnitspriis af<br />
höieste Notering for förste Klasses Smör i 18 86 sammenlignet med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong><br />
14 Aar.
458
459<br />
Fra Island hidförtes un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong>:<br />
Klipfisk er. 3,520,000 ll. Beholdningen er. 25,000<br />
Platfisk 263,000 » 49,000<br />
Uld 1,092,000 » » —<br />
Talg _ 65,000 » 1,500 »<br />
Tran » 9,600 Tdr. » 2,800 Tdr.<br />
Salt Lammekjöd 3,400 » » 450<br />
Det forlöbne Aar har for Islands Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> kun været meget miströsten<strong>de</strong>.<br />
Et ringe Havkalas — kun mid<strong>de</strong>lmaadigt Torskefiskeri og <strong>de</strong>rtil love Priser<br />
— gave saavel for Producenterne s<strong>om</strong> Kjöbmæn<strong>de</strong>ne kun ringe Omsætning<br />
og til <strong>de</strong>els Tab, og naar undtages Uld, <strong>de</strong>r naae<strong>de</strong> noget höiere Priis end 1885,<br />
vare næsten alle <strong>de</strong> andre Artikler lavere, ja for Hovedartiklernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
saas<strong>om</strong> Fisk og Tran, endog bety<strong>de</strong>lig lavere end forrige Aar. De reducere<strong>de</strong><br />
Priser have dog ikke bidraget til större Afsætning for disse Artiklers<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, og Forretningen har Aaret igjennem kun været treven og meget<br />
vanskelig. Allere<strong>de</strong> i Foraaret, hvor man kjendte Udfal<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>t norske Torskefiskeri<br />
og erfare<strong>de</strong> <strong>de</strong> lavere Priser, <strong>de</strong>r betaltes mod ifjor — og da<br />
Beretningerne i Mai <strong>om</strong> Torskefiskeriet un<strong>de</strong>r Island lö<strong>de</strong> noget bedre end<br />
forrige Aar —, var man her paa <strong>de</strong>t Rene med, at <strong>de</strong>r i Aar kun kunne ventes<br />
lave Priser for islandsk Klipfisk, hvorfor Indkjöbsprisen i Island mo<strong>de</strong>rere<strong>de</strong>s<br />
bety<strong>de</strong>lig mod forrige Aar — og dog viste <strong>de</strong> <strong>de</strong>r betalte Priser<br />
sig senere at være for höie, i <strong>de</strong>t Begjæret fra Spanien var meget ringe, og<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfra i Udsigt stille<strong>de</strong> Priser gik ned saa at Realisationen for en stor Deel<br />
kun skete med Tab for Ihæn<strong>de</strong>haverne.<br />
Den direkte Export af Klipfisk i Aaret <strong>1886</strong> fra:<br />
Island til Spanien anslaaes at være er 4,000,000 ll.<br />
» England » 4,697,000 ><br />
Folkemæng<strong>de</strong>n paa Island angives for Aaret 1881 til 72,453 Personer,<br />
hvilket Antal i 18 84 gik ned til 70,513. Denne Aftagen er navnligen en<br />
Folge af <strong>de</strong>n stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Udvandring til Amerika, hvor <strong>de</strong>r nu skal ophol<strong>de</strong><br />
sig <strong>om</strong>kring 6,000 Islæn<strong>de</strong>re.<br />
Man troer at <strong>de</strong>nne Udvandring til S<strong>om</strong>meren vil antage större Dimensioner,<br />
til Ska<strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne Oe, hvor Arbeidskræfterne ikke cre tilstrækkelige,<br />
liges<strong>om</strong> Emigration paa flere Ste<strong>de</strong>r befrygtes at ville formindske Jor<strong>de</strong>iend<strong>om</strong>menes<br />
Værdi.<br />
hidförtes ligele<strong>de</strong>s:<br />
Fra Færoerne<br />
Klipfisk er. 1,028,000 ll. imod 1,670,000 ffi i f. Aar. Behl. er. 78,000 'tg<br />
Torfisk » 39,000 115,000<br />
Tran » 780 Tdr. 650 Tdr. 60 Tdr.<br />
Udbyttet af Islandsfiskeriet skal for <strong>de</strong> Kuttere fra Færoerne, <strong>de</strong>r have<br />
<strong>de</strong>ltaget i samme i Aaret <strong>1886</strong>, været slet og anföres at være <strong>de</strong>t mindst heldige<br />
si<strong>de</strong>n Færöingerne for 12 à 14 Aar si<strong>de</strong>n for Alvor begyndte at drive<br />
<strong>de</strong>tte Fiske. Et större Firma paa Sn<strong>de</strong>rö er falleret — totalt ruineret ved<br />
Sil<strong>de</strong>fisket un<strong>de</strong>r Island.
460<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t i Aaret <strong>1886</strong><br />
hav<strong>de</strong> gjennemgaaen<strong>de</strong> et noget stabilere Præg end i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Par Aar<br />
og <strong>om</strong> Forhol<strong>de</strong>ne end langt fra hav<strong>de</strong> forbedret sig, saa at man kan kal<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>m normale, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> dog et mere tillidsvækken<strong>de</strong> Udseen<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r synes at love<br />
nogen Bedring for Fremti<strong>de</strong>n, Dampskibene holdtes i uafbrudt Fart og intet<br />
Öieblik var man her i Ostersöen i Forlegenhed for Varer, naar man vil<strong>de</strong><br />
nöies med lave, gangbare Fragter. For mindre Seilskibe faldt <strong>de</strong>t vanskeligere<br />
til enhver Tid at fin<strong>de</strong> Beskjæftigelse og navnlig maa <strong>de</strong> mere og mere fin<strong>de</strong><br />
sig i at seile for at faa udgaaen<strong>de</strong> Fragter, da Dampskibene bringe Kul til <strong>de</strong><br />
större Kornexportpladser til uforholdsmæssig lave Fragter. Den strenge og<br />
sene Vinter i <strong>1886</strong> holdt Skibene bundne til henimod April, saa at Seilaaret<br />
var kort; men da Danmark fik en ualmin<strong>de</strong>lig rig Höst i <strong>1886</strong>, hav<strong>de</strong> Seilskibene<br />
Udsigt til at erhol<strong>de</strong> nogenlun<strong>de</strong> Fragter. Exporten fra Danmark blev<br />
ogsaa meget bety<strong>de</strong>lig, — men <strong>de</strong>n direkte Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse, <strong>de</strong> fleste<br />
Havnestæ<strong>de</strong>r nu have med Storbritannien, bevirke<strong>de</strong> at Fragterne for Seilskibe<br />
ikke kun<strong>de</strong> naa op til <strong>de</strong>n tidligere Höi<strong>de</strong>.<br />
Naar man sammenligner <strong>de</strong> Fragter, <strong>de</strong>r betaltes for 10 Aar si<strong>de</strong>n, med<br />
hvad <strong>de</strong>r nu by<strong>de</strong>s, vil man i Reglen fin<strong>de</strong> at <strong>de</strong> ere gaae<strong>de</strong> ned 50 %, og<br />
ofte bety<strong>de</strong>ligt <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r. Grun<strong>de</strong>n hertil bör <strong>de</strong>ls söges i <strong>de</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
mislige Han<strong>de</strong>lskonjunkturer, <strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>n store Forögelse af Tonnagen. S<strong>om</strong><br />
medvirken<strong>de</strong> Aarsag bör ogsaa nævnes Konkurrencen imellem Skibsfarten og<br />
Jernbanerne, navnligen paa længere Distancer. En Mæng<strong>de</strong> Varer, <strong>de</strong>r tidligere<br />
hovedsagelig förtes Söveien, indla<strong>de</strong>s nu i Jernbanerne og föres paa <strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong><br />
hurtigere <strong>och</strong> billigere frem. MaD har <strong>de</strong>rfor s<strong>om</strong> bekjendt i flere Lan<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t<br />
nödvendigt at k<strong>om</strong>me Skibsfarten til Hjælp paa forskjellig Maa<strong>de</strong> og navnligen<br />
ved Un<strong>de</strong>rstöfctelse af Statskassen (Præmier). I Danmark er un<strong>de</strong>r 1<br />
April d. A. udk<strong>om</strong>men en Lov, <strong>de</strong>r bestemmer, at Skibsafgift efter Lov af 4<br />
Juli 1863 bortfal<strong>de</strong>r for <strong>de</strong>t for Udgaaen<strong>de</strong> bestuve<strong>de</strong> Skibsrum, en Bestemmelse,<br />
s<strong>om</strong> er beregnet at ville medföre et Tab for Statskassen af over 200,000<br />
Kr., og s<strong>om</strong> hovedsagelig tilsigter en Lettelse for <strong>de</strong> danske Landbrugsprodukter,<br />
<strong>de</strong>r udgjöre <strong>de</strong>n overveien<strong>de</strong> Deel af <strong>de</strong>n danske Udförsel. Denne Nedsættelse<br />
vil ogsaa være for<strong>de</strong>lagtig for <strong>de</strong> danske Re<strong>de</strong>rier, <strong>de</strong>r anföres at arbei<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r saa trykken<strong>de</strong> Forhold at <strong>de</strong> fleste af <strong>de</strong>m ikke ere istand til at<br />
give syn<strong>de</strong>rligt Udbytte.<br />
Flere Dampskibsselskaber have ikke udbetalt Aktionærene Udbytte, men<br />
indskrænket sig til at henlægge Overskud til Reservefonds. Dampskibsselskabet<br />
Erik har givet forholdsvis godt Resultat, i <strong>de</strong>t Samme har kunnet udbetale<br />
Udbytte for f. A. af 5 %. Et an<strong>de</strong>t Selskab har udbetalt 2 , /1 %. Det forene<strong>de</strong><br />
Dampskibsselskab har ud<strong>de</strong>lt 4 '/a % ', i in<strong>de</strong>nrigsk Fart var opseilet et<br />
Fragtbelöb af 2 Mill. Kr. mod 2,233,000 i 1885. Havne-, Told- og Skibsafgifter<br />
hav<strong>de</strong> udgjort 1,188,000 Kr., hvoraf fal<strong>de</strong>r paa Afgifter i danske<br />
Havne 520,000 Kr. Heri vil kunne ventes Lettelse ved ovennævnte Lov <strong>om</strong><br />
Fritagelse og man haabe<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos at kunne udvirke Nedsættelse i <strong>de</strong> höie Konsulatgebyhrer,<br />
<strong>de</strong>r i afvigte Aar for Selskabet hav<strong>de</strong> udgjort næsten 49,000 Kr.<br />
Dansk Fiskeriselskab har i <strong>de</strong>n aarlige Generalforsamling besluttet at indsen<strong>de</strong><br />
Forestilling til Regjeringen <strong>de</strong>els betræffen<strong>de</strong> Forholdsregler, <strong>de</strong>r bör<br />
tages till Bevarelse af Fiskerierne i Kattegat og tilste<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Omraa<strong>de</strong> mod forvidt<br />
drevet Fiskeri, <strong>de</strong>els <strong>om</strong> Nödvendighe<strong>de</strong>n af Anlæg af Havne for Fiskefartöier<br />
paa Jyllands Vestkyst. Betræffen<strong>de</strong> et an<strong>de</strong>t foreliggen<strong>de</strong> Forslag angaaen<strong>de</strong><br />
Oprettelse af en Assuranceanstalt for Fiskere til Forsikring af Fartöier<br />
og Redskaber mod Söska<strong>de</strong> samt Liv og Helbred i Ulykkestilfæl<strong>de</strong>, indskræn-
461<br />
ke<strong>de</strong> man sig til at anmo<strong>de</strong> Bestyrelsen <strong>om</strong> frem<strong>de</strong>les at have Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
henvendt paa til næste Aarsamling at fremk<strong>om</strong>me med Forslag til Ordning<br />
herfor. Derhos vedtoges, at Bestyrelsen skul<strong>de</strong> sætte sig i Forbin<strong>de</strong>lse<br />
med ligeartet Selskab betræffen<strong>de</strong> »Fiskeriernes Fremme i Danmark og Bilan<strong>de</strong>»,<br />
for at bringe i Forslag en Sammenslutning af begge Selskaber paa visse nærmere<br />
Vilkaar.<br />
For at ophjælpe Fiskeribedriften og forskaffe et mere lönnen<strong>de</strong> Udbytte<br />
forlanges af <strong>de</strong>ri Interessere<strong>de</strong> Anlæg af Fiskerihavne paa Jyllands Vestkyst,<br />
ved Skagen, Læsö og Anholt samt en lettere Forbin<strong>de</strong>lse mellem <strong>de</strong> vigtigste<br />
Fiskepladse. Der mangler <strong>de</strong>rhos en stabil Ordning af Udforselen, liges<strong>om</strong><br />
Fiskerierne bör beskyttes ved en praktisk Fiskerilov, i hvilken Henseen<strong>de</strong> anföres,<br />
at man benytter Redskaber, hvorved Yngelen opfiskes og Bundforhol<strong>de</strong>ne<br />
forandres. Vesthavsfisket kan ikke drives u<strong>de</strong>n med större Fartöier og <strong>de</strong>r<br />
udkræves hertil Anlæg af Havne. Afsætningen af Fiskeproduktet er i <strong>de</strong>n<br />
senere Tid bedre ordnet, og man har opnaaet större For<strong>de</strong>le paa <strong>de</strong>t tydske<br />
Marked for Afsen<strong>de</strong>re og Fiskere; ved Aabning af Gjedserbanen er man k<strong>om</strong>men<br />
<strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lige tydske Marked 20 Timer nærmere.<br />
I Beretningen <strong>om</strong> <strong>de</strong>n danske Landmansbanks Virks<strong>om</strong>hed i f. A. anföres<br />
at Aaret, taget i sin Almin<strong>de</strong>lighed, maa siges at have været lönnen<strong>de</strong> for Banken,<br />
hvilket ogsaa fremgaar <strong>de</strong>raf at uagtet Aktiekapitalen paa Grund af Bankens<br />
stærkt tiltagen<strong>de</strong> Forretninger er foröget med 12 Mill. Kr., har <strong>de</strong>nne<br />
givet et Udbytte af 6 1 /, %\ hvortil udkræves et Netto-Overskud af 1,670,000 Kr.<br />
Helsingör Havn led en<strong>de</strong>el Ska<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r en i December Maaned indtruffen<br />
Orkan. Udgifterne ved <strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r ville være at udfore til Istandsættelse<br />
af <strong>de</strong>n lidte Ska<strong>de</strong>, anslaaes til 11,500 Kr., s<strong>om</strong> begjæres bevilge<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n<br />
forelagte Finantslov.<br />
Det har gjentagne Gange været forelagt Rigsdagen Forslag til Kjöbenliavns<br />
Befæstning mod Landsi<strong>de</strong>n. Der begjæres DU hertil bevilget 31 /„ Mill. Kr.<br />
og Befæstningen foreslaaes indrettet efter <strong>de</strong>t System s<strong>om</strong> nu gjör sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
— at samle hele Forsvarets Kraft i forreste Linie for at hindre at<br />
Angriberen naar ind paa B<strong>om</strong>bar<strong>de</strong>ments Afstand fra Sta<strong>de</strong>n. Den ydre Forsvarslinie<br />
skal bestaa af en Række fremskudte Forter og <strong>de</strong>t Indre fortrinsvis<br />
i Oversvömuielser.<br />
Kursen paa herværen<strong>de</strong> Börs i Aaret 1880 paa svenske og norske Værdipapirer<br />
:<br />
Lavest Höiest<br />
4 1/2 "i norske Hypothekbankobl. af 1861 — 03 100 100<br />
4 1/2 » » » 1879 — 80.... 100 100<br />
5 » Christiania C<strong>om</strong>muneobl. 103 103<br />
4 » Ostgothl. Hypothek-Foreningsobl. 99 1/2 100 1/4<br />
4 » svenske Statsobl. af 1872 99 1/2 101 1 /2<br />
5 » Göteborgs Stadsobl. r. 1809 102 1 /2 106<br />
5 » » » af 1873 103 100'/4<br />
5 > Stockholms C<strong>om</strong>muneobl. < 1869 99 1/2 105<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l u. Sjöfart. 33
462<br />
4 % Stockholms C<strong>om</strong>muneobl. af 1880 97 1 /2 101<br />
4 7, » » Hypothekkasseobl 100 1/4 103<br />
4 » Skånske Hypothek-Foreningsobl 99 1/2 100'/4<br />
Den danske Rigsdag for <strong>1886</strong>—87 traadte sammen <strong>de</strong>n 4 October f. A.<br />
og var samlet til 8 Januar d. A., da Folkethinget oplöstes. Efter nye Valg<br />
optoges Mö<strong>de</strong>rne <strong>de</strong>n 1 Februar og slutte<strong>de</strong>s ved kongl. aabent Brev af 1 April.<br />
Da <strong>de</strong>r ikke in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t nye Finantsaars Begyn<strong>de</strong>lse (1 April) var tilveiebragt<br />
nogen Finantslov, har Reejeringen un<strong>de</strong>r nævnte Dato udstedt en forelöbig<br />
Finantslov, <strong>de</strong>r skal gjael<strong>de</strong> indtil regulær Finantslov for Aaret 1 April<br />
1887 til 31 Marts 1888 er given.<br />
I <strong>de</strong> 5 Maane<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>n nu slutte<strong>de</strong> Rigsdag har været samlet, er <strong>de</strong>r foru<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>n aarlige Finantslov bleven fremsat 86 Lovforslag, hvoraf kun 31 vedtoges<br />
af Rigsdagen. Af disse 31 kan nævnes:<br />
Lov <strong>om</strong> Beskatning af Bræn<strong>de</strong>vinsbræn<strong>de</strong>n;<br />
Lov <strong>om</strong> Forlængelse af Gyldighed af Lov af 1882 <strong>om</strong> Bemyndigelse til<br />
Udbetaling af en Godtgjörelse ved Udförsel af Spiritus svaren<strong>de</strong> til <strong>de</strong>n ved<br />
Indforselen af Spiritus fra Udlan<strong>de</strong>t erlagte Told;<br />
Lov <strong>om</strong> Ophævelse af Skibsafgift for udgaaen<strong>de</strong> samt <strong>om</strong> Kreditoplagsret<br />
og Udförselsgodtgjörelse for in<strong>de</strong>nlandsk Roesukker;<br />
Lov <strong>om</strong> Opforelse af en ny Geværfabrik;<br />
Lov <strong>om</strong> Foranstaltninger imod Ol<strong>de</strong>nborrer;<br />
Lov <strong>om</strong> Tillæg til Lov <strong>om</strong> Redningsvæsenet;<br />
Lov <strong>om</strong> Opforelse af Arbei<strong>de</strong>rboliger;<br />
Lov <strong>om</strong> Foranstaltninger til Husdyravlens Fremme;<br />
Lov <strong>om</strong> Skibes Forpligtelse til at anlöbe visse Havne paa Færoerne;<br />
Lov <strong>om</strong> Fredning af Ed<strong>de</strong>rfugle;<br />
Lov angaaen<strong>de</strong> Konvertering af en<strong>de</strong>l af Statsgjæl<strong>de</strong>n;<br />
Lov <strong>om</strong> Indfbdsrets Med<strong>de</strong>lelse.<br />
Danmarks Höst i Aaret <strong>1886</strong>.<br />
Hösten i Danmark kan for Aaret <strong>1886</strong> i <strong>de</strong>t Hele taget ansættes til en<br />
Mid<strong>de</strong>lhost eller meget nær <strong>de</strong>t samme. Byghösten gav med Hensyn til Fold<br />
endog lidt over en Mid<strong>de</strong>lhost, Havre og Kartofler en Mid<strong>de</strong>lhost, Hve<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent<br />
ogsaa Mid<strong>de</strong>lhost, hvorimod Rug, Rodfrugter og Hö staa ikke ubety<strong>de</strong>ligt<br />
un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhost.<br />
Hösten i 1885 var ledsaget af uroligt Veir og vare<strong>de</strong> længe, og s<strong>om</strong><br />
Fölge heraf faldt Vintersæ<strong>de</strong>ns Lægning sent; endnu i <strong>de</strong> förste Dage af November<br />
var <strong>de</strong>n neppe k<strong>om</strong>met over Jor<strong>de</strong>n, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n tidligere saae<strong>de</strong> stod<br />
godt. Mildt Veir i November bragte imidlertid Vintersæ<strong>de</strong>n kjen<strong>de</strong>lig frem;<br />
<strong>de</strong>n modstod godt Frosten og tog sig op i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rpaa fölgen<strong>de</strong> mil<strong>de</strong>re Veir.<br />
I Maj Maaned <strong>1886</strong> indtraf en Række s<strong>om</strong>mervarme Dage med ret god<br />
Nedbor, <strong>de</strong>r fremme<strong>de</strong> al Vegetation og navnligen Vaarsæd og Rodfrugter. I<br />
Begyn<strong>de</strong>lsen af Juni faldt noget Regn, men Virkningen heraf udslette<strong>de</strong>s hurtigt<br />
og först i Midten af Juli k<strong>om</strong> tilstrækkelig Nedbor, <strong>de</strong>r bidrog til at man.
463<br />
med större Forhaabning kun<strong>de</strong> imö<strong>de</strong>se Hösten. Senere fulgte ualmin<strong>de</strong>ligt<br />
godt Veir, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>de</strong>t lykke<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t Hele at bjerge Sæ<strong>de</strong>n i fortrinlig<br />
Tilstand.<br />
Opgave over Mid<strong>de</strong>lpriserne paa Kornvarer i Kjöbenhavn i Aaret <strong>1886</strong>:<br />
H. Bernhoft.
Antwerpen.<br />
464<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)
465<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet viser altsaa i <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong><br />
Aar sammenlignet med 1885 en bety<strong>de</strong>lig Nedgang, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> 54 Fartöier<br />
paa 18,948 Tons mindre end i 1885, og 77 Fartöier paa 15,164 Tons<br />
mindre end Mid<strong>de</strong>ltallet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Firaar. Den Fremgang, s<strong>om</strong><br />
i 1885 gav sig tilkjen<strong>de</strong>, navnlig hvad svenske Fartöier angaar, tabtes atter i<br />
afvigte Aar og Tilbagegangen var endog relativt större for disses end for norske<br />
Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Der ank<strong>om</strong> nemlig i <strong>1886</strong> et Antal af 29 svenske<br />
Fartöier paa 8,674 Tons mindre end i 1885 mod et Mindretal norske af 25<br />
paa 10,274 Tons.<br />
Nedgangen har særlig ytret sig i formindsket Anven<strong>de</strong>lse af vore Fartöier<br />
i Transport af Trælast og <strong>de</strong>lvis Is. Engelske Dampskibe samt finske og danske<br />
Seilfartoier saaes i forrige Aar endnu hyppigere end tidligere at ank<strong>om</strong>me<br />
hertil med <strong>de</strong>nne Vare, ikke blot fra u<strong>de</strong>nrigske men ogsaa fra vore egne<br />
Havne. — Af Is k<strong>om</strong> i <strong>1886</strong> ikke en eneste Ladning til Antwerpen, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>rimod Importen heraf til Osten<strong>de</strong> var temmelig livlig (32 Ladninger).<br />
For Norges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> rammer <strong>de</strong>nne Nedgang ikke blot Seilskibe;<br />
ogsaa Antallet af til Distriktet ank<strong>om</strong>ne Dampskibe var i <strong>1886</strong> ikke ubety<strong>de</strong>ligt<br />
ringere end i 1885, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i förstnævnte Aar ank<strong>om</strong> 121 norske Dampskibe<br />
paa 52,234 Tons mod 135 paa 59,882 Tons i sidstnævnte Aar. Af<br />
svenske Dampskibe viser <strong>de</strong>r sig <strong>de</strong>rimod en li<strong>de</strong>n Tilvæxt; <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> i <strong>1886</strong><br />
130 saadanne paa 68,200 Tons mod 129 paa 64,482 Tons i 1885. Nedgangen<br />
i <strong>de</strong>n svenske Fart har altsaa kun truffet Seilskibe, hvis Tal mere og mere<br />
svin<strong>de</strong>r ned til en Ubety<strong>de</strong>lighed; i <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s til Distriktet kun 40<br />
saadanne paa 11,403 Tons, næsten alle fra u<strong>de</strong>nrigske, navnligen oversöiske<br />
Havne.<br />
Skjönt ogsaa i afvigte Aar et stort Antal (58 %) af vore Fartöier har<br />
maattet afgaae i Ballast, har imidlertid Forhol<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> været noget<br />
heldigere end un<strong>de</strong>r forudgangne Aar, navnlig for norske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>;<br />
me<strong>de</strong>ns nemlig i 1885 283 af disse afgik i Ballast, indskrænke<strong>de</strong>s<br />
i <strong>1886</strong> Antallet til 244.
466<br />
Den Nedgang i vor Skibsfart paa Vicekonsulsstationerne, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste<br />
Aar har givet sig tijkjen<strong>de</strong>, har vist sig stærkt fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for enkelte Havnes<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Saale<strong>de</strong>s ank<strong>om</strong> til Louvain i <strong>1886</strong> kun 4 norske og 3<br />
svenske Fartöier, alle af ringe Tonnage, me<strong>de</strong>ns i tidligere Aar <strong>de</strong>tte Sted blev<br />
besogt af indtil 70 Fartöier un<strong>de</strong>r vore Flag. Louvain synes overhove<strong>de</strong>t ganske<br />
at vil<strong>de</strong> tabe sin Betydning for vor Skibsfart. Det viser sig ikke alene<br />
vanskeligt at erhol<strong>de</strong> Fartöier af <strong>de</strong>n ringe Tonnage, s<strong>om</strong> kan beseile Canalerne<br />
til Louvain, men efteråt <strong>de</strong>t er bleven mere og mere almin<strong>de</strong>ligt at före Trælast<br />
i Dampskibe, fin<strong>de</strong> <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Kjöbere <strong>de</strong>t tillige billigere at la<strong>de</strong> Lasten<br />
bringe til Antwerpen med Dampskibe og <strong>de</strong>refter i Flodbaa<strong>de</strong> til Louvain.<br />
Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> synes <strong>de</strong>r at være Grund til at antage, at Gand vil<br />
voxe i Betydning navnlig for vor Trælastimport. De Forbedringer og Udvi<strong>de</strong>lser<br />
af Kanalen fra Terneuzen til Gand, hvor<strong>om</strong> i tidligere Indberetninger<br />
er gjort Re<strong>de</strong> og s<strong>om</strong> sætte Fartöier <strong>de</strong>r ikke overstige 295 Fods Læng<strong>de</strong>,<br />
38 Fods Bred<strong>de</strong> og 1772 Fods Dybgaaen<strong>de</strong> istand til at gaae op til Gand, ere<br />
nu sfslutte<strong>de</strong> og tör blive af ikke ringe Betydning for Ste<strong>de</strong>ts Opk<strong>om</strong>st. I Besid<strong>de</strong>lse<br />
af forskjellige For<strong>de</strong>le ved sin Beliggenhed sine Dokker og andre Installationer<br />
til Skibsfartens Fremme samt ved sin Raadighed over talrige Kanaler<br />
haaber <strong>de</strong>ts Handlen<strong>de</strong> navnligen at kunne gjöre <strong>de</strong>t til et Distributionspunkt<br />
for Trælast, og for i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> at kunne konkurrere med Antwerpen<br />
har man sögt at sætte alle Skibsafgifter ned til <strong>de</strong>t laveste Punkt.<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Vicekonsul i Gand har oversendt fölgen<strong>de</strong> Opgaver<br />
over <strong>de</strong> Skibsafgifter s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rsteds blive at betale for Seilskib paa 500 Reg.-<br />
Tons, <strong>de</strong>r for Indgaaen<strong>de</strong> stikke 14 engelske Fod og for Udgaaen<strong>de</strong> 10 Fod.<br />
Söprotest ved Tribunalet, Opnævnelse af Besigtelsesmænd, hvis nödvendigt,<br />
<strong>om</strong>trent Frcs. 90.<br />
Udgifterne for et Dampskib af samme Drægtighed og Dybgaaen<strong>de</strong> ville<br />
opgaae til Frcs 568.50 <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren og Frcs 604.73 <strong>om</strong> Vinteren.<br />
I Antwerpen ville <strong>de</strong> tilsvaren<strong>de</strong> Udgifter for et lignen<strong>de</strong> Seilskib <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren<br />
belöbe sig til Frcs 1,534.50 og <strong>om</strong> Vinteren til Frcs 1,588.45, me<strong>de</strong>ns<br />
et Dampskib af samme Störrelse vil<strong>de</strong> betale resp. Frcs 880.88 og Frcs 927.95.
467<br />
Til Sammenligning hidsættes fölgen<strong>de</strong> Specifikation over Havneudgifter i<br />
Antwerpen for et Seilfartöi paa 500 Reg.-Tons:<br />
Söprotest ved Tribunalet, Besigtelse etc., hvis nödvendigt, <strong>om</strong>tr. Frcs 100.<br />
S<strong>om</strong> vil sees er <strong>de</strong>t navnlig i Dokafgifter og i Slæbningsudgifter at Gand<br />
har væsentligen For<strong>de</strong>l fremfor Antwerpen.<br />
For Trælasts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mer ogsaa hertil ikke ubety<strong>de</strong>ligt billigere<br />
Leie af Oplagsste<strong>de</strong>r og Magasiner i Gand end i Antwerpen.<br />
I <strong>de</strong>nne Forbin<strong>de</strong>lse tör <strong>de</strong>t være af Interesse at gjöre opmærks<strong>om</strong> paa<br />
et Forhold ved Vareexpeditioner i Antwerpen, s<strong>om</strong> giver Anledning til hyppig<br />
Klager, u<strong>de</strong>nat disse hidtil ere blevne afhjulpne. — Ved Udlosning af Varer<br />
blive disse indtil <strong>de</strong> kunne afhentes af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Modtager henlagte i <strong>de</strong><br />
aabne Skur <strong>de</strong>r ere bygge<strong>de</strong> langs ved Kaierne.<br />
Daa <strong>de</strong>t Offentliges Opsigt med disse Skur ikke sjel<strong>de</strong>nt har vist sig utilstrækkeligt<br />
og Tyverier ere blevne begaae<strong>de</strong>, have <strong>de</strong> fleste herværen<strong>de</strong> Expeditörer<br />
fun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t nödvendigt at engagere specielle Vogtere over saadanne Varer.<br />
For <strong>de</strong>nne Bevogtning belaste <strong>de</strong>refter Expeditörerne ofte hver enkelt<br />
Varemodtager med indtil 6 Frcs pr Dögn. En eneste li<strong>de</strong>n Colli kan paa<br />
<strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> betale for Bevogtning <strong>de</strong>t mangedobbelte af sin Værdi. For vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Vareafskibere eller herværen<strong>de</strong> Varemodtagere er <strong>de</strong>t ofte y<strong>de</strong>rst<br />
vanskeligt at værge sig mod <strong>de</strong>nne Afgift og <strong>de</strong>tte Forhold har hävt til Fölge<br />
at navnlig Varer, s<strong>om</strong> forsen<strong>de</strong>s i Transit, i <strong>de</strong>n senere Tid ere blevne skibe<strong>de</strong><br />
over nærliggen<strong>de</strong> Havne med Forbigaaelse af Antwerpen. — Den herværen<strong>de</strong><br />
Presse har i stærke Or<strong>de</strong>lag udtalt sig mod <strong>de</strong>tte Forhold og <strong>de</strong>t tor maaske<br />
være at håbe, at <strong>de</strong>r snart paa en eller an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> bliver raa<strong>de</strong>t Bod herpaa.<br />
Indtil <strong>de</strong>tte sker maa imidlertid Forsigtighed anbefales ved Forsen<strong>de</strong>lse over<br />
nærværen<strong>de</strong> Havn af Artikler, <strong>de</strong>r ikke let kunne taale et saadant Tillæg til<br />
Transport<strong>om</strong>kostningerne.<br />
Fragter. Den Bruttofragt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Fariöier optjente i<br />
forrige Aar ved sin Fart paa Distriktet, opgik til et samlet Belöb af Kr.<br />
3,744,085 mod Kr. 4,340,951 i 1885; Forringelsen var altsaa næsten Kr.<br />
600,000. Af fbrstnævnte Belöb optjentes af:
468<br />
Svenske Norske<br />
Seilskibe Dampskibe Seilskibe Dampskibe<br />
Ank<strong>om</strong>ne Kr. 200,082 720,042 1,486,283 524,923<br />
Afgaae<strong>de</strong> » 11,797 288,518 99,520 412,920<br />
Kr. 211,879 1,008,560 1,585,803 937,843<br />
For<strong>de</strong>ler man disse Belbb paa <strong>de</strong>n belaste<strong>de</strong> Tonnage bliver Fragtraten pr<br />
Reg.-Ton:<br />
For svenske Dampskibe ank<strong>om</strong>ne Kr. 10.5 6, afgaae<strong>de</strong><br />
Kr. 6.2 3<br />
» Seilskibe » » 17.55, »<br />
norske » » »13.79,<br />
» Dampskibe 17.02,<br />
Disse Eater svare for Dampskibene <strong>om</strong>trent til <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> gjennemsnitligen<br />
opnaae<strong>de</strong>s i 1885, men ere for Seilskibenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> ikke ubety<strong>de</strong>ligt lavere<br />
(i 1885 resp. Kr. 22.4 3 og Kr. 18.2s). Det vil <strong>de</strong>rhos bemærkes, at<br />
ogsaa i afvigte Aar <strong>de</strong> norske Dampskibe have faret for en gjennemsnitlig for<strong>de</strong>lagtigere<br />
Fragtsats pr Reg.-Ton end <strong>de</strong> svenske. Flere af <strong>de</strong> sidstnævnte, <strong>de</strong>r<br />
ere engagere<strong>de</strong> i fast Route, have nemlig ikke altid opnaaet fuld LadniDg; un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n<br />
ere Expeditioner foregaae<strong>de</strong> endog med neppe halv Last.<br />
Det synes s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>r er nogen Tilvæxt i Antallet af Passagerer, bofordre<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong> Dampskibe, s<strong>om</strong> ere satte i fast Route mellem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger<br />
og Belgien og nemlig synes Passagerbefordringen med <strong>de</strong>t östlandske Lloyds<br />
Baa<strong>de</strong> at tiltage i nogen Grad. Der er dog al Grund til at antage at Betydningen<br />
af <strong>de</strong>nne Trafik bety<strong>de</strong>ligen vil<strong>de</strong> öges, hvis större, hurtigere og bekvemmere<br />
Dampskibe sattes i Fart. For Reisen<strong>de</strong> bestemte till Mellem-Tydskland<br />
samt Syd- og Ost-Europa danner Antwerpen nemlig et bekvemt, billigt og tidsbesparen<strong>de</strong><br />
Ud- og Indskibningspunkt.<br />
De Fragter, s<strong>om</strong> i forrige Aar betaltes til og fra Antwerpen, vare navnlig<br />
for Seilfartoiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> lavere end nogensin<strong>de</strong> og <strong>de</strong>n fortrykte Stilling,<br />
hvorun<strong>de</strong>r vor Skibsfart i <strong>de</strong> sidste Aar i sin Almin<strong>de</strong>lighed har befun<strong>de</strong>t sig,<br />
har i <strong>1886</strong> for <strong>de</strong>tte Distrikts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> end y<strong>de</strong>rligere forværret sig. —<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt af Fragtforhol<strong>de</strong>ne for <strong>de</strong>n for vor Skibsfart vigtigste<br />
Artikel Trælast viser nærmere i hvilken Grad Fragtraterne for samme ere<br />
gaae<strong>de</strong> tilbage. Der betaltes nemlig hertil pr Ptbg.-Std:<br />
1883 1884 1885 <strong>1886</strong><br />
Fra Nord-Botten Frcs 50 à 58 Frcs 37 h 43 Frcs 34 à 39<br />
» Syd-Sverige 51 25 à 28<br />
» Christianiafjord ... 30 à 42 B 25 à 30 24 à 30<br />
» Finland » 50 à 58 38 30 à 38<br />
Pensacola Sh. 120 Sh. 90 à 95 Sh. 78 à 95<br />
Un<strong>de</strong>r disse Forhold har ogsaa forskjellige af vore Re<strong>de</strong>rier foretrukket<br />
at vige Pladsen i Trælastfarten for sine fremme<strong>de</strong>, navnlig engelske, Konkurrenter.<br />
Syn<strong>de</strong>rligt lysere Udsigter have dog ikke <strong>de</strong> andre Fragtrouter kunnet<br />
stille. Der betaltes saale<strong>de</strong>s i Fragt:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Sh. D. Sh. D.<br />
For Petrol. (Phila<strong>de</strong>lphia, New-York etc.) 2. 3 à 2. 8'/ä 2. 7 1 /, à 3. 3<br />
» Hu<strong>de</strong>r (La Plata) 23. 0 à 27. 6 21. 0 à 33. 6<br />
» Ris (Ostindien) 25. 0 à 35. 0 32. 6 à 42. 6<br />
9.31
469<br />
altsaa ogsaa i disse Router en y<strong>de</strong>rligere Reduktion af <strong>de</strong> lave Fragter, s<strong>om</strong><br />
notere<strong>de</strong>s i 1885.<br />
Foru<strong>de</strong>n med ovennævnte Artikler er et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Antal Fartöier ank<strong>om</strong>ne<br />
hertil med Harpix fra <strong>de</strong> nordamerikanske Sydstater til 2 Sh. 3 D. à<br />
2 Sh. 6 D. pr Barrel og med Terpentin til 3 Sh. 6 D. à 4 Sh. 3 D. pr<br />
Barrel. Ligele<strong>de</strong>s ere en<strong>de</strong>l blevne optagne i Transport af Logwood fra Vestindien<br />
til 27 Sh. à 30 Sh. pr Ton og af Mahogny fra Mexico til 52 Sh. 6<br />
D. h 55 Sh. Ogsaa La Plata-Farten har været af Vigtighed, <strong>om</strong> end Fragterne<br />
have været lave; for Uld have <strong>de</strong> vexlet mellem 12 Sh. og 18 Sh. pr<br />
Balle.<br />
I Slutningen af Aaret steg Fragterne for enkelte Router, <strong>de</strong>lvis s<strong>om</strong> Fölge<br />
af <strong>de</strong> politiske Forhold. Denne Stigning, s<strong>om</strong> blot kun<strong>de</strong> benyttes af enkelte<br />
af vore Fartöier, blev dog kun af kort Varighed og for Ti<strong>de</strong>n ere Fragterne<br />
næsten overalt faldne tilbage til sit forrige lave Niveau. Med mindre særegne<br />
Forhol<strong>de</strong> skul<strong>de</strong> intræ<strong>de</strong>, er <strong>de</strong>r heller ikke nogen Sandsynlighed for at <strong>de</strong>t.<br />
in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar heri vil bringe nogen Forandring. Det Misforhold s<strong>om</strong> fin<strong>de</strong>r<br />
Sted mellem <strong>de</strong>n Varemæng<strong>de</strong> s<strong>om</strong> soger Transport og <strong>de</strong>n disponible Tonnage<br />
er endnu ikke udjævnet og indtil <strong>de</strong>tte sker vil <strong>de</strong>t kun lykkes <strong>de</strong> bedst stille<strong>de</strong><br />
Fartöier med nogen For<strong>de</strong>l at udhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>t raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Tryk. Men <strong>de</strong>sværre<br />
horer Störsteparten af vore Fartöier ikke til <strong>de</strong>nne Kategori.<br />
De af svenske og norske Fartöier indbetalte Konsulatafgifter opgik ved <strong>de</strong><br />
forskjellige Stationer til:<br />
Svenske Norske Tilsammen<br />
I Antwerpen Frcs 5,087.37 8,747.35 13,834.72<br />
» Gand... .-- » 315.6C 594.50 910.22<br />
» Louvain » 44.— 36.36 80.30<br />
» Nieuport » 33.— 56.20 89.20<br />
» Osten<strong>de</strong> - - » 149.61 1,610.79 1,760.40<br />
Frcs 5,629.61 11,045.26 16,674.90<br />
mod i 1885 » 6,428.42 12,733.91 19,162.33<br />
i> » 1884 » 5,778.00 12,003.88 17,781.94<br />
Af förstnævnte Belöb er Frcs 15,254.82 k<strong>om</strong>men Konsulskassen tilgo<strong>de</strong><br />
mod Frcs 17,744.27 i 1885 og Frcs 15,897.28 i 1884.<br />
I frivillige Bidrag til <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Sömandskirke blev i forrige Aar<br />
indbealt paa Generalkonsulatet af svenske Skibsförere et Belöb af Frcs 260.00<br />
og af norske 775.70, tilsammen Frcs 1,035.70 mod Frcs 1,062.25 i 1885 oeh<br />
Frcs 1,186.00 i 1884.<br />
Gjennem Generalkonsulatet oversendtes i <strong>1886</strong> til Hjemlan<strong>de</strong>ne af 45 norske<br />
Sömænd et Belöb af Frcs 19,230.25 og af 42 svenske Sömænd et Belöb<br />
af Frcs 16,362.41, tilsammen Frcs 35,592.66 mod Frcs 24,976.29 og Frcs<br />
30,873.51 i resp. 1885 og 1884.<br />
Antallet af Skibsbrudne, Nödli<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og Syge s<strong>om</strong> i afvigte Aar have nydt<br />
Un<strong>de</strong>rstöttelse af Generalkonsulatet udgjor<strong>de</strong>:<br />
1885 <strong>1886</strong><br />
Svenske Un<strong>de</strong>rsaatter... 8 24<br />
Norske » 72 38<br />
U<strong>de</strong>nlandske » 2 3<br />
Antallet af paa- og afmønstre<strong>de</strong> Sömær.d udgjor<strong>de</strong>:
Der römte i Aarets Löb:<br />
470<br />
Antallet af Skrivelser fra Generalkonsulatet udgjor<strong>de</strong>:<br />
til Kongl. U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet 45<br />
» Legationen i Briissel 13<br />
» K<strong>om</strong>merskollegiet _ 78<br />
» Indre Departementet 74<br />
» Vicekonsulerne, andre Myndighe<strong>de</strong>r og Private 1,140<br />
Antallet af modtagne Skrivelser udgjor<strong>de</strong> 739.<br />
tilsammen 1,350<br />
Han<strong>de</strong>l. De hidtil ink<strong>om</strong>ne officielle statistiske Opgaver <strong>om</strong>handle kun <strong>de</strong>n<br />
Del af Vare<strong>om</strong>sætningerne, s<strong>om</strong> have tjent til selve Lan<strong>de</strong>ts Forbrug (c<strong>om</strong>merce<br />
special) og give altsaa ikke et fuldt Bille<strong>de</strong> af Han<strong>de</strong>len i sin Almin<strong>de</strong>lighed. —<br />
Efter disse Opgaver har Værdien af Importen i <strong>1886</strong> med 1 % oversteget<br />
Værdien af Indforselen i 1885 og paa lignen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> har <strong>de</strong>r i <strong>1886</strong> sammenlignet<br />
med 1885 været en Forögelse af 1 % i Værdien af Exporten.<br />
Hvis altsaa <strong>de</strong>t afvigte Aar ikke viser nogen Tilbagegang, skyl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>tte<br />
<strong>de</strong>n Bedring i flere Forhold, s<strong>om</strong> indtraadte i Aarets senere Halv<strong>de</strong>l; me<strong>de</strong>ns<br />
nemlig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ts förste Del <strong>de</strong>t Tryk, s<strong>om</strong> igjennem en Aarrække hav<strong>de</strong> hvilet<br />
paa alle Omsætninger, end y<strong>de</strong>rligere foröge<strong>de</strong>s, indtraadte i Aarets Midte<br />
en livlig Efterspørgsel og <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> Prisstigning först af Uld, en af <strong>de</strong>t<br />
belgiske Markeds vigtigste Artikler, og senere af Kaffe, Hu<strong>de</strong>r og flere andre<br />
Varer.<br />
Da med Aarets Slutning tillige Jern- og Metalindustrien i sin Almin<strong>de</strong>lighed<br />
begyndte at reise sig af <strong>de</strong>n Dvale, hvori <strong>de</strong>n saalænge hav<strong>de</strong> hvilet,<br />
vandt Omsætningerne i Aarets sidste Halv<strong>de</strong>l et Omfang, <strong>de</strong>r bö<strong>de</strong><strong>de</strong> paa <strong>de</strong>n<br />
tidligere Stilhed. Forrige Aar afslutte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfor med sikker Fortröstning <strong>om</strong><br />
at <strong>de</strong>r nu en<strong>de</strong>lig vil<strong>de</strong> indtræ<strong>de</strong> et Omslag og at Forretningerne i sin Almin<strong>de</strong>lighed<br />
nu vil<strong>de</strong> antage en mere tilfredsstillen<strong>de</strong> Karakter. — De politisko<br />
Forhold have vistnok senere for en Del svækket <strong>de</strong>tte Haab, men <strong>de</strong>r viser sig
471<br />
dog enkelte Lyspunkter, s<strong>om</strong> berettige til <strong>de</strong>n Antagelse, at Ven<strong>de</strong>punktet un<strong>de</strong>r<br />
en normal Udvikling af Forhol<strong>de</strong>ne ikke kan være meget fjernt.<br />
De forhaan<strong>de</strong>n væren<strong>de</strong> statistiske Data strække ikke til for at kunne give<br />
et noiagtigt Bille<strong>de</strong> af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Deltagelse i <strong>de</strong> belgiske Vare<strong>om</strong>sætninger<br />
un<strong>de</strong>r afvigte Aar. — Nogen Oplysning i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> vil dog maaske<br />
ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>n officielle Statistik hente<strong>de</strong> Opgave kunne give. —<br />
Der indförtes til Belgien og toges <strong>de</strong>rsteds i Forbrug af svenske og norske<br />
Artikler:<br />
Importen fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Higer viser altsaa i <strong>1886</strong> sammenlignet med<br />
1885 en Forögelse hvad angaar Havre, Sild, Rujern, Stang- og valset Jern,<br />
Spiger, Papir samt Beg og Tjære, men en Nedgang hvad betræffer Trælast,<br />
Byg, Fisk, Staal i Stænger og Cartons.<br />
Derimod er <strong>de</strong>r i Exporten fra Belgien til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger Nedgang i<br />
næsten alle ovennævnte Udforselsartikler, naar ene undtages Uldtraad, valset<br />
Jern, Stang- og Traadjern, kemiske Produkter andre end Soda samt Vinduesglas.<br />
Jeg skal tilla<strong>de</strong> mig nærmere at <strong>om</strong>handle <strong>de</strong> vigtigere af nævnte Artikler<br />
forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t har lykkes mig at erhverve Oplysninger <strong>om</strong> samme.<br />
Trælast. Ifölge <strong>de</strong> officielle statistiske Opgaver indförtes til Belgien af<br />
Trælast i Metres Cubes:
472<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Huggen 52,090 67,894 72,539<br />
Saget og hovlet 379,293 381,321 358,823<br />
431,383 449,215 431,362<br />
Deraf k<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> ovenfor anfört, fra Sverige og Norge 297,129 Metr. Cubes<br />
i <strong>1886</strong>, 304,335 M. C. i 1885 og 287,945 M. C. i 1884. Liges<strong>om</strong> altsaa<br />
<strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import til Belgien af Trælast i nævnte 3 Aar har været af<br />
<strong>om</strong>trent samme Omfang, sees ogsaa <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger i hvert af <strong>de</strong> tven<strong>de</strong><br />
Aar at have <strong>de</strong>ltaget <strong>de</strong>ri med <strong>om</strong>trent lige store Qvanta. — Det maa dog<br />
bemærkes, at Importen fra Sverige og Norge af hugget Virke synes stadigen<br />
at aftage; heraf indförtes nemlig i <strong>1886</strong> 6,923 Metr. Cubes mod 10,364 M. C.<br />
i 1885, s<strong>om</strong> Fölge hvoraf <strong>de</strong>r er en neppe mærkelig Forskjel mellem Qvantumet<br />
af <strong>de</strong>t i 1885 og <strong>1886</strong> indförte sage<strong>de</strong> og hovle<strong>de</strong> Virke.<br />
Dette gjæl<strong>de</strong>r dog ikke Hovedimportste<strong>de</strong>t Antwerpen; her viser <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar en ikke ubety<strong>de</strong>lig Nedgang, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i samme kun indförtes 201,413<br />
M. C. mod 238,336 M. C. i 1885 og 242,952 M. C. i 1884. Denne Nedgang<br />
rammer væsentlig saget Last af mere end 5 Cm. Tykkelse, hvoraf <strong>de</strong><br />
forene<strong>de</strong> Riger ifjor sendte 32,000 M. C. mindre end i 1885; <strong>de</strong>n berorer<br />
dog ogsaa <strong>de</strong>lvis Last af mindre end 5 Cm. Tykkelse samt Kassebord, hvoraf<br />
<strong>de</strong>r k<strong>om</strong> 3,100 M. C. mindre end i 1885.<br />
I Lighed med hvad i tidligere Aarsberetninger er skeet hidsættes en Opgave<br />
over <strong>de</strong> i <strong>1886</strong> til Antwerpen indförte Dimensioner og over disses For<strong>de</strong>ling<br />
mellem <strong>de</strong> exporteren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> Sverige, Norge og Finland.
473<br />
Det vil bemærkes, at <strong>de</strong>n större Del af <strong>de</strong> importere<strong>de</strong> Planker k<strong>om</strong> fra<br />
Sverige, hvilket Land ogsaa hvad Battens og skaarne Bord angaar spiller <strong>de</strong>n<br />
væsentligste Rolle, hvorimod Importen til Antwerpen af hovle<strong>de</strong> Bord og Kassebord<br />
er overveien<strong>de</strong> större fra Norge end fra Sverige.<br />
Forretningerne i Trælast hav<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 1885 i sin Helhed været trykke<strong>de</strong><br />
og Aaret afslutte<strong>de</strong>s med ikke ubety<strong>de</strong>lige Beholdninger. Aaret <strong>1886</strong> aabne<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>rfor un<strong>de</strong>r megen Tilbagehol<strong>de</strong>nhed fra herværen<strong>de</strong> Kjöbercs Si<strong>de</strong> og<br />
<strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r forlob un<strong>de</strong>r en Stilhed, <strong>de</strong>r ikke spaae<strong>de</strong> vel for <strong>de</strong>n nærmeste<br />
Fremtid. — Vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> stærk Kul<strong>de</strong> holdt imidlertid <strong>de</strong> förste Vaarskibninger<br />
fra <strong>de</strong> sydlige Havne i Sverige og Norge tilbage i usædvanlig lang<br />
Tid, og herværen<strong>de</strong> Beholdninger fik herved Anledning til for en<strong>de</strong>l at fin<strong>de</strong><br />
Aflöb. Henimod April Maaned begyndte <strong>de</strong>rfor Stemningen at blive noget livligere<br />
og da en<strong>de</strong>lig i Slutningen af nævnte Maaned Tilförsel kun<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me fra<br />
Norge, fandt nemlig 2'/1"X6 1 /," Battens en ganske livlig Afsætning til nogenlun<strong>de</strong><br />
tilfredsstillen<strong>de</strong> Priser. — Omsætningerne un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> ugentlige Auktioner<br />
vedbleve dog at være matte, men efteråt i Begyn<strong>de</strong>lsen af Juni ogsaa Botten-<br />
Havnene hav<strong>de</strong> kunnet <strong>de</strong>ltage i Indforselen, syntes Interessen noget at vaagne<br />
og enkelte Dimensioner fandt ganske livlig Efterspørgsel. — Saale<strong>de</strong>s solgtes<br />
74"X9" Furu 2:<strong>de</strong>n Qual. til 15 Centimes, 6 /4"X9" til 267, à 28 Cts,<br />
74"X7" til 13 Cts, 2"X7" til 15 Cts. Efteråt imidlertid <strong>de</strong>t væsentligste<br />
Behov var dækket, faldt Forretningerne atter i Juli tilbage i sin forrige<br />
Stilhed, uagtet <strong>de</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed ved <strong>de</strong>nne Aarstid pleie at være livligst.<br />
Furu Battens 27,"X67»" solgtes saale<strong>de</strong>s til 11 3 /4 Cts og 27,"X7"<br />
til 137i Cts pr löben<strong>de</strong> Fod. og da Importen fortsatte at være ganske livlig,<br />
maatte ikke ubety<strong>de</strong>lige Beholdninger lagres. — Stemningen vedblev <strong>de</strong>rfor at<br />
være trykket og Omsætningerne at være slæben<strong>de</strong> udover <strong>de</strong>n sidste Del af<br />
S<strong>om</strong>meren. Med Höstens Indtræ<strong>de</strong>n steg Fragterne ikke ubety<strong>de</strong>ligt og for<br />
nogen Tid indskrænke<strong>de</strong>s Skibningerne. — Marke<strong>de</strong>ts Stilling bedre<strong>de</strong>s dog <strong>de</strong>rved<br />
ikke syn<strong>de</strong>rligt og skjönt <strong>de</strong>r i Aarets sidste Maane<strong>de</strong>r for flere Artikler<br />
robe<strong>de</strong> sig en livlig Stemning og et almin<strong>de</strong>ligt Omslag imö<strong>de</strong>saaes, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte<br />
dog ikke syn<strong>de</strong>rlig Indfly<strong>de</strong>lse paa Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, <strong>de</strong>r afslutte<strong>de</strong> Aaret u<strong>de</strong>n<br />
nogen særlig Stigning i <strong>de</strong> Priser hvormed <strong>de</strong>t var begyndt og u<strong>de</strong>n syn<strong>de</strong>rlige<br />
Udsigter til at man i <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar i <strong>de</strong>nne Branche vil<strong>de</strong> gaae en bedre<br />
Tingenes Tilstand imö<strong>de</strong>.<br />
Kassebord. De ovenfor indtagne Opgaver over Importen til Antwerpen af<br />
Trælast vise, at IndfSrseleu af Kassebord i <strong>1886</strong> vistnok var mindre end i 1885,<br />
i hvilket Aar Misforhol<strong>de</strong>t mellem Tilförsel og Forbrug hav<strong>de</strong> en i saa mange
474<br />
Retninger uheldig Indfly<strong>de</strong>lse, men <strong>de</strong>nne Forringelse var dog ikke af særlig<br />
Betydning, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i <strong>1886</strong> indfortes 46,634 Metr. Cubes mod 49,703 M. C.<br />
i 1885, altsaa blot en Indskrænkning i fbrstnævnte Aar af 3,069 M. C.<br />
Da samtidigen Glasfabrikationen, af hvilken Industri Artikelen u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
er afhængig, i forrige Aar hav<strong>de</strong> at kjæmpe med mangehaan<strong>de</strong> Vanskelighe<strong>de</strong>r,<br />
kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ikke undgaaes, at <strong>de</strong>n uheldige Stilling, hvori Kassebord<br />
vare k<strong>om</strong>men i 1885, frem<strong>de</strong>les i Löbet af afvigte Aar gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
Priserne, <strong>de</strong>r i Slutningen af 1885 vare faldne til 150 Pres pr Std, gik un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n<br />
saa lavt s<strong>om</strong> til 140 Fros og sto<strong>de</strong> sjel<strong>de</strong>nt over 145 Frcs cif. Antwerpen.<br />
Mod Slutningen af Aaret indtraadte vistnok nogen Bedring, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r<br />
for enkelte mindre Partier kun<strong>de</strong> opnaaes en Pris af 155 Frcs; men <strong>de</strong>nne<br />
Bedring synes neppe at ville antage nogen Fasthed, i alle Fald ikke hvis vore<br />
Exportörer ogsaa i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar la<strong>de</strong> Produktionen overskri<strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
Markeds Consumtionsevne.<br />
Det maa stadig fasthol<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Forretninger i Kassebord befin<strong>de</strong><br />
sig un<strong>de</strong>r mindre heldige Vilkaar, og <strong>de</strong>t kan ikke noks<strong>om</strong> anbefales vore<br />
Exportörer at iagttage Forsigtighed i sine Transaktioner, — paa <strong>de</strong>n ene Si<strong>de</strong><br />
i sin Produktion at rette sig efter <strong>de</strong> Fordringer Marke<strong>de</strong>t opstiller og paa<br />
<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> med Critik modtage <strong>de</strong> Med<strong>de</strong>lelser og Raad, s<strong>om</strong> gives fra<br />
forskjellige interessere<strong>de</strong> Hold.<br />
Træmasse. Der er endnu ikke offentliggjort Opgaver, <strong>de</strong>r vise Importen<br />
hertil af <strong>de</strong>nne Vare un<strong>de</strong>r afvigte Aar. Der er dog Grund til at antage, at<br />
<strong>de</strong> fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger indförte Qvantiteter <strong>de</strong>lvis har fulgt <strong>de</strong>n opadgaaen<strong>de</strong><br />
Bevægelse, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste Aar har været <strong>de</strong>nne Vares Særkjen<strong>de</strong> paa<br />
<strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked. Med <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Qvantiteter er <strong>de</strong>r imidlertid fulgt<br />
fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser, <strong>de</strong>r synes end y<strong>de</strong>rligere at ville gaae ned un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Concurrence,<br />
<strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>r Sted saavel mellem <strong>de</strong> nordiske Producenter inbyr<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> fra<br />
tydsk Si<strong>de</strong>. Me<strong>de</strong>ns saale<strong>de</strong>s i 1885 <strong>de</strong>n sædvanlige Pris for norsk mekanisk<br />
Masse var 17 Frcs pr 100 Kgr., tör Beregning, leveret i Fabriken og for Sylphit<br />
35 Frcs cif. Antwerpen, ere Priserne i Löbet af <strong>1886</strong> med enkelte Fluktuationer<br />
stadigen faldne, saale<strong>de</strong>s at Noteringerne ved Aarets Udgang sto<strong>de</strong> paa<br />
fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Mekanisk, hvid vaad Frcs 15'/» à 16 pr 100 Kgr.<br />
D brun » » 16 1 /2 à 17 »<br />
Sylphite, prima » » 35 à 37 »<br />
» secunda » » 32 à 33 »<br />
» tertia » ..._ » 30'/ä »<br />
Sodamasse, ubleget « » 32 »<br />
alt leveret i Fabriken.<br />
I afvigte Aar har Concurreneen fra tydsk Si<strong>de</strong> i mekanisk Masse gjort sig<br />
mindre gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. Derimod har <strong>de</strong>n frem<strong>de</strong>les været meget leven<strong>de</strong> i Sylphit,<br />
og vore Producenter bör ikke undla<strong>de</strong> at have sin Opmærks<strong>om</strong>hed rettet paa<br />
<strong>de</strong>nne ikke uvæsentlige Faktor i <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Prisnoteringer.<br />
Kornvarer. For nogle Aar tilbage danne<strong>de</strong> Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en <strong>de</strong>n væsentligste<br />
Gren af <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Forretninger. De i Nabolan<strong>de</strong>ne i <strong>de</strong> senere Aar etablere<strong>de</strong><br />
Toldsatser gjöre dog disse Omsætninger nu mere og mere vanskelige, og<br />
i <strong>de</strong> sidste tven<strong>de</strong> Aar er Importen af Kornvarer aftagen med ikke mindre end<br />
5 Mill. Hektoliter eller med <strong>om</strong>trent Tredieparten af Indforselen i 1883. Denne<br />
Nedgang træffer især Hve<strong>de</strong>, men har dog i 1885 været meget bety<strong>de</strong>lig ogsaa<br />
for <strong>de</strong> andre Sorters og navnlig for Havres Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, af hvilken
475<br />
sidstnævnte Vare <strong>de</strong>r i <strong>1886</strong> importere<strong>de</strong>s til Antwerpen 822,000 Hektoliter<br />
mindre end i 1885 eller l 1 /. Mill, mod <strong>om</strong>tr. 2 Mill, i 1885.<br />
Grun<strong>de</strong>n til Forringelsen i Importen af saavel Havre s<strong>om</strong> Byg maa dog<br />
ogsaa for en ikke uvæsentlig Del tilskrives <strong>de</strong>n Omstændighed, at s<strong>om</strong> Folge<br />
af en heldig Aaring i 1884 et bety<strong>de</strong>ligt Areal var bleven udlagt for disse<br />
Kornsorter og at begge i 1885 gave et meget heldigt Resultat. Tiltrods for<br />
<strong>de</strong>n forholdsvis ringe Import, men i Tilslutning til <strong>de</strong>t Prisfald, s<strong>om</strong> overalt<br />
har gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for Kornvarers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, stille<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor Priserne<br />
sig ogsaa i Belgien li<strong>de</strong>t lönnen<strong>de</strong>. Havre fra <strong>de</strong>t nordlige Eusland stod saale<strong>de</strong>s<br />
i 13 à 16 Fres og fra Donau i 11 1/2 à 13 Frcs, me<strong>de</strong>ns belgisk Byg<br />
betaltes med 1374 à, 15 Frcs og Byg fra Donau 11 à 13 Frcs.<br />
Ifolge private Opgaver indförtes söværts til Antwerpen fra Sverige-Norge<br />
77,713 Hektl. Havre og 11,704 Hektl. Byg. Qvaliteten har i sin Almin<strong>de</strong>lighed<br />
været tilfredsstillen<strong>de</strong> og navnlig er svensk Havre en hersteds temmelig<br />
eftersögt Artikel. Den betaltes i forrige Aar med 15'/2 a 16 Frcs.<br />
Fisk. Me<strong>de</strong>ns vor Export til Belgien af Törfisk i forrige Aar <strong>om</strong>trent holdt<br />
sig paa <strong>de</strong>t samme Punkt s<strong>om</strong> gjennem en længere Aarrække, oversteg vor<br />
Udförsel hertil af Sild ikke ubety<strong>de</strong>ligt tidligere Aars (456,500 Kgr. i <strong>1886</strong><br />
mod 66,341 Kgr i 1885). Aarsagen hertil er at tilskrive <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Sil<strong>de</strong>fiskerier,<br />
<strong>de</strong>r nu <strong>om</strong> Vinteren tilgaae i <strong>de</strong>n bohuslenske Skjærgaard og <strong>de</strong>lvis i<br />
Christianiafjor<strong>de</strong>n og for hvis Produkter i fersk Tilstand <strong>de</strong>r navnlig i <strong>de</strong>t nordlige<br />
Europa söges Aflöb. Beklageligtvis have dog neppe <strong>de</strong> Skibninger, <strong>de</strong>r ere<br />
gjorte hertil af fersk Sild, i sin Almin<strong>de</strong>lighed givet gunstige Resultater. Herværen<strong>de</strong><br />
Marked er forholdsvis indskrænket og endnu li<strong>de</strong>t oparbei<strong>de</strong>t for <strong>de</strong>nne<br />
Artikel; större Forsen<strong>de</strong>lser overfyl<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor snart Marke<strong>de</strong>t og trykke Priserne<br />
til et Lavmaal, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n og navnlig for mindre Sild ikke engang har<br />
dækket Transport<strong>om</strong>kostningerne. Hertil har ogsaa bidraget, at enkelte Partier<br />
<strong>de</strong>ls ere ank<strong>om</strong>ne i mindre god Tilstand, <strong>de</strong>ls ikke have taalt at henstaae.<br />
Skal man i k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar vente Udbytte af <strong>de</strong>nne Export, maa <strong>de</strong>r anven<strong>de</strong>s<br />
særlig Omhu ved Forsen<strong>de</strong>lsen, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r ikke blot sörges for at <strong>de</strong>r kun<br />
skibes stor, fed Sild, men ogsaa at <strong>de</strong>n ank<strong>om</strong>mer i god Tilstand og i Qvanta,<br />
<strong>de</strong>r staar i Forhold til Marke<strong>de</strong>ts Consumtionsevne. I lige Maa<strong>de</strong> tur<strong>de</strong> være<br />
at anbefale et forsigtigt Valg af herværen<strong>de</strong> Agenter.<br />
Norsk Torsketran. Transaktionerne i <strong>de</strong>nne Artikel har i Aarets Löb<br />
indskrænket sig til Dækning af <strong>de</strong>t daglige Behov og har i sin Helhed været<br />
af mindre Betydning end <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Aars. — Den brune Qvalitet, s<strong>om</strong><br />
ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse stod i 57 à 58 Frcs, er, paa enkelte Undtagelser nær,<br />
gaaet jævnt nedad i Pris og notere<strong>de</strong>s ved Aarets Udgang i 49 à 52 Frcs,<br />
altefter Qvalitet og Qvantitet. — Samme Forhold har fun<strong>de</strong>t Sted for <strong>de</strong>n<br />
lysebrunes og hvi<strong>de</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, hvilke Sorter, efteråt være blevne betalte<br />
med 90 à 95 Frcs, i Slutningen af December stod i 70 à 80 Frcs pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Kaffe. Denne Artikel danner en af <strong>de</strong> væsentligste Grene af <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
Omsætninger, u<strong>de</strong>n dog at være Gjenstand for <strong>de</strong>t Börsspil, s<strong>om</strong> drives med<br />
samme t. Ex. i Havre og New-York. Han<strong>de</strong>len hermed har længe været i<br />
en fortrykt Stilling. Gjentagne rigelige Indhöstninger i Brasilien, <strong>de</strong>t <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Börsspil og Detail<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Mistillid hav<strong>de</strong> efterhaan<strong>de</strong>n bragt Santos good<br />
average, s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked tages s<strong>om</strong> Type, ned fra 44'/, Cents<br />
i 1879 til 22 1 /, Cents i 1885 pr '/, Kgr. i Entrepot; i Löbet af 6 Aar var<br />
<strong>de</strong>n altsaa sunken 100 % i Værdi. Den förste Halvpart af Aaret <strong>1886</strong> medförte<br />
ikke heri nogen Forandring og Varen betragte<strong>de</strong>s med störste Mistillid.<br />
I Juli begyndte imidlertid en bedre Stemning at gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, Santos
476<br />
good average steg til 25 à 26 Cents og i <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> Maane<strong>de</strong>r til 29 Cents,<br />
hvorpaa <strong>de</strong>r i Begyn<strong>de</strong>lsen af December indtra&dte en end stærkere Efterspörgsel,<br />
s<strong>om</strong> i Löbet af nogle Dage bragte Varen op i 39 1/2 Cents, en Pris<br />
hvori <strong>de</strong>n vistnok ikke senere har holdt sig, men s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r dog er Grund til<br />
at antage ikke for nogen Tid i syn<strong>de</strong>rlig Grad vil blive fravegen.<br />
Det maa nemlig fasthol<strong>de</strong>s, at Produktionen i sin Almin<strong>de</strong>lighed og navnlig<br />
i Brasilien i <strong>de</strong> sidste Aar har röbet Tegn til at ville un<strong>de</strong>rgaae en Indskrænkning.<br />
De höie Priser, s<strong>om</strong> betaltes i 1871—1874, hav<strong>de</strong> i alle produceren<strong>de</strong><br />
Lan<strong>de</strong> bevirket en udstrakt Plantning af Kaffetræet; en uundgaaelig<br />
Fölge heraf var en stærk Tilvæxt i Produktionen, efteråt <strong>de</strong> nyplante<strong>de</strong> Træer<br />
vare k<strong>om</strong>ne til fuld Udvikling, d. v. s. efter Forlöbet af 5 à 6 Aar. Disse<br />
Træer begyn<strong>de</strong> imidlertid nu <strong>de</strong>lvis at tabe sin Produktionskraft; Bönnen viser<br />
sig af mindre Störrelse og Træernes Afkastning bliver ringere. — Brasilien,<br />
s<strong>om</strong> i 1884—1885 producere<strong>de</strong> til Udförsel <strong>om</strong>tr. 6.5 Mill. Sække, fandt saale<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>nne Produktion i <strong>1886</strong>—1887 forringet til 5.7 Mill, og i 1887—1888<br />
er <strong>de</strong>n anslaaet til ikke at ville overstige 4.3 Mill.<br />
Su<strong>de</strong>r. Omendskjönt Priserne paa <strong>de</strong>nne Artikel i 1885 sto<strong>de</strong> lavere end<br />
nogensin<strong>de</strong> i <strong>de</strong> forudgaaen<strong>de</strong> 15 Aar, gik <strong>de</strong> dog i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af <strong>1886</strong><br />
end y<strong>de</strong>rligere ned, hovedsagelig s<strong>om</strong> Fölge af bety<strong>de</strong>lig Import i Dampskibe<br />
fra La Plata. Denne Nedgang i Forbin<strong>de</strong>lse med Prisfald paa Talg fremkaldte<br />
imidlertid <strong>de</strong>rsteds en Indskrænkning i Slagtning og en <strong>de</strong>raf fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Nedgang<br />
i Skibningerne, saale<strong>de</strong>s at Priserne efterhaan<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked<br />
kun<strong>de</strong> hæve sig særligen efteråt mod Aarets Slutning Cholera var optraadt i<br />
La Plata. Udgangen af <strong>1886</strong> udviste <strong>de</strong>rfor ogsaa <strong>om</strong>trent <strong>de</strong> samme Priser<br />
<strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>s i December 1885 eller 67 à 71 Frcs for Buenos-Ayres Sala<strong>de</strong>ros<br />
Oxehu<strong>de</strong>r 20 à 25 Kgr. og for <strong>de</strong> andre Qvaliteter i Forhold.<br />
Der höres paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked hyppige Klager over <strong>de</strong>n ska<strong>de</strong>lige<br />
Indfly<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong> Transport af salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Vaaren med Dampskib udover<br />
paa Varen. De afskibes ofte u<strong>de</strong>n at være behörigen gjennemsalte<strong>de</strong>, <strong>de</strong> blive<br />
indlaste<strong>de</strong> i Hast og u<strong>de</strong>n nödvendig Omhu, og naar <strong>de</strong> ved Ank<strong>om</strong>sten ikke<br />
strax fin<strong>de</strong> Kjöbere og maa oplægges, blive <strong>de</strong> hurtigt rö<strong>de</strong> og skjöre. Tiltrods<br />
herfor anven<strong>de</strong>s dog <strong>de</strong>nne Befordringsmaa<strong>de</strong> stedse hyppigere; i 1885 ank<strong>om</strong><br />
saale<strong>de</strong>s til Antwerpen 400,000 Stkr salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r med Dampskib og blot<br />
339,000 i Seiiskib.<br />
Uld. Forrige Aar danne<strong>de</strong> et Mærkeaar for <strong>de</strong>nne Artikel. Aldrig er<br />
<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rgaaet en saa stærk og især saa hurtig Prisstigning s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tte, selv<br />
ikke i 1871 og 1880 — Aar saa rige paa volds<strong>om</strong>me Svingninger. I Midten<br />
af Mai <strong>1886</strong> kun<strong>de</strong> man kjöbe prima Buenos-Ayres-Uld (30 % ren) til 0.8 5<br />
Frcs; i Slutningen af August stod <strong>de</strong>n i 1.60 Frcs; i 3 l /2 Maaned var altsaa<br />
indtraadt en Prisstigning af 75 Centimes eller ikke mindre end 88 %.<br />
Grun<strong>de</strong>rne hertil vare mangearte<strong>de</strong> og maa söges ikke blot <strong>de</strong>ri, at Priserne<br />
vare faldne til et Niveau, <strong>de</strong>r stod langt un<strong>de</strong>r Artikelens virkelige Værdi,<br />
men ogsaa i <strong>de</strong>n Omstændighed, at <strong>de</strong> Industridriven<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> stadigt fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Priser hav<strong>de</strong> indskrænket sig til <strong>de</strong> lavest mulige Beholdninger. Da<br />
<strong>de</strong>rfor s<strong>om</strong> Fölge af en Forandring i Mo<strong>de</strong>n fin Uld blev efterspurgt, me<strong>de</strong>ns<br />
tidligere mest <strong>de</strong> grovere Sorter vare sögte, og da man vidste at <strong>de</strong>n fremrykke<strong>de</strong><br />
Aarstid ikke vil<strong>de</strong> tilla<strong>de</strong> syn<strong>de</strong>rlig Indförsel fra La Plata, viste <strong>de</strong>r<br />
sig allere<strong>de</strong> ved <strong>de</strong>n förste i Mai hersteds afholdte Saison-Auction en livlig<br />
Efterspörgsel fra fransk Si<strong>de</strong>, til hvilken i <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> Dage ogsaa belgiske<br />
og tydske Kjöbere slutte<strong>de</strong> sig. — Priserne stege ikke fra Dag til Dag, men<br />
fra Time til Time og <strong>de</strong>n störste Del af <strong>de</strong>n disponible Beholdning fandt <strong>de</strong>n<br />
livligste Afsætning.
477<br />
Vant, s<strong>om</strong> man gjennem Aartal hav<strong>de</strong> været til stadigt Tryk og fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Priser, ikke blot i Uld, men i næsten alle Artikler, vakte <strong>de</strong>tte Forhold <strong>de</strong>n<br />
mest leven<strong>de</strong> Opmærks<strong>om</strong>hed. — De fleste ansaa <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> et Forbud paa <strong>de</strong>n<br />
saalsenge imö<strong>de</strong>see<strong>de</strong> Bedring i Omsætningerne i sin Almin<strong>de</strong>lighed. Andre saa<br />
<strong>de</strong>ri kun en af forskjellige Omstændighe<strong>de</strong>r fremkaldt Stigning, <strong>de</strong>r ikke vil<strong>de</strong><br />
kunne hol<strong>de</strong> sig. Den Bedring, <strong>de</strong>r hersteds först hav<strong>de</strong> givet sig tilkjen<strong>de</strong>,<br />
fortplante<strong>de</strong> sig imidlertid ogsaa til London, hvor Juni-Auctionerne viste <strong>de</strong><br />
heldigste Resultater, og fortsattes i stigen<strong>de</strong> Proportioner un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> Auctioner s<strong>om</strong><br />
afholdtes horsteds i Juli og August. Un<strong>de</strong>r disse afhæn<strong>de</strong><strong>de</strong>s næsten <strong>de</strong>n hele<br />
herværen<strong>de</strong> Beholdning, og fölgelig indtraadte en relativ Stilhed i Omsætningerne,<br />
<strong>de</strong>r först afbrö<strong>de</strong>s efteråt i November <strong>de</strong>n nye Klipning fra La Plata<br />
blev frembudt. Dennes Qvalitet syntes at la<strong>de</strong> tilbage at önske, og da <strong>de</strong>rhos<br />
Efterspörgselen fra Frankrig aftog paa samme Tid s<strong>om</strong> australisk Uld i London<br />
viste en fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, blev ogsaa hersteds Stemningen mattere, og véd<br />
Aarets Udgang imö<strong>de</strong>saa man snarere et Fald end nogen Stigning.<br />
Petroleum. Det forlöbne Aar har for <strong>de</strong>nne Artikel ikke været bedre<br />
end 1885 og 1884, og Priserne have næsten stadigen havt en nedadgaaen<strong>de</strong><br />
Ten<strong>de</strong>nts. Aaret begyndte saale<strong>de</strong>s med 18 7/8 F rcs for disponibel og 19 Fros<br />
for <strong>de</strong> 4 sidste Maane<strong>de</strong>r; stod i Mai i resp. 15'/s og 16 2/4, notere<strong>de</strong>s i September<br />
i resp. 15 1 /, og 15'/ai me <strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod i December en li<strong>de</strong>n Stigning<br />
til 17'/4 fandt Sted.<br />
Indforselen af russisk Petroleum, s<strong>om</strong> i 1885 belöb sig till 7,000 Fa<strong>de</strong>,<br />
steg i <strong>1886</strong> til et Rumindhold af 91,000 Fa<strong>de</strong>. Den störste Del er bleven<br />
indfort af Dampskibe i tanks og sælges til lavere Pris end amerikansk Petroleum,<br />
<strong>de</strong>r endnu un<strong>de</strong>r samme Prisforhold foretrækkes af Publikum.<br />
Tiltrods for at <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked for en væsentlig Del har tabt<br />
Tydskland, Schweiz og Nor<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> Afsætningspladse, tiltager dog Importen<br />
af Artikelen, et Bevis paa <strong>de</strong>n udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> Forbrug s<strong>om</strong> gjöres af samme.<br />
W. Christophersen.<br />
Ser. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 34
478<br />
Pernambuco <strong>de</strong>n 12 maj 1887.<br />
(Årsborfättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 23 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,455 tons<br />
» i barlast 11 » 3,607 »<br />
Till B afgingo med last 20 » » 5,919 »<br />
» » i barlast 10 » 3,259<br />
Från ank<strong>om</strong>mo med last 90 norska fartyg 30,188<br />
» i barlast 55 18,076<br />
Till afgingo med last 87 » » 28,249<br />
» i barlast 56 19,211<br />
Gen<strong>om</strong> koleraepi<strong>de</strong>miens uppträdan<strong>de</strong> uti Laplatastaterna un<strong>de</strong>r senaste<br />
<strong>de</strong>len af förra <strong>år</strong>et, blefvo <strong>de</strong> brasilianska hamnarna stängda för fartyg k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong>; s<strong>om</strong> följd <strong>de</strong>raf uppstod fartygsbrist <strong>och</strong> frakterna stego ända<br />
upp till 37 sh. 6 d. per ton socker i säckar fritt långsi<strong>de</strong>s till direkt hamn<br />
i Förenta staterna, samt för b<strong>om</strong>ull 1/2 à 5 /8 pence pr eng. ll. till Liverpool.<br />
Denna fartygsbrist har fortfarit un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nya <strong>år</strong>ets första måna<strong>de</strong>r, hvadan<br />
nästan alla anlända fartyg erhållit lönan<strong>de</strong> frakter; <strong>de</strong>rjemte har mindre hänsyn<br />
tagits till fartygens klass än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en.<br />
Kustfarten har äfven varit mycket lönan<strong>de</strong> <strong>och</strong> grundgåen<strong>de</strong> fartyg eftersökta;<br />
för Rio Gran<strong>de</strong> do Sul har uppnåtts 340 reis pr 15 kilo socker i<br />
säckar, samt för större fartyg till Montevi<strong>de</strong>o 1 dollar guld för fat socker <strong>om</strong><br />
c:a 125 kilo nettovigt.<br />
För b<strong>om</strong>ull till ryska hamnar i Östersjön har frakten hållit sig vid '/s<br />
pence per eng. "ffi.<br />
Kursen har varierat emellan 17'/, <strong>och</strong> 22 3/4 pence.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har varit sär<strong>de</strong>les godt <strong>och</strong> inga epi<strong>de</strong>miska sjukd<strong>om</strong>sfall<br />
förek<strong>om</strong>mit.<br />
London (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 11 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Herm. Lundgren.<br />
Härmed tillåter jag mig vördsamt med<strong>de</strong>la efterföljan<strong>de</strong> utdrag ur en i<br />
<strong>de</strong>ssa dagar offentliggjord, officiel rapport <strong>från</strong> öfveruppsyningsmannen — Bthe<br />
Chief-Inspector» — öfver fabriker <strong>och</strong> verkstä<strong>de</strong>r, <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> senaste 12 måna<strong>de</strong>r<br />
intill oktober månads utgång:<br />
»Un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>», yttras <strong>de</strong>ri, »<strong>och</strong> företrä<strong>de</strong>svis un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss senare hälft,<br />
har i alltjemt ökad grad en förhoppningsfull stämning gjort sig gällan<strong>de</strong> in<strong>om</strong><br />
nära nog alla grenar af industrien, orsakad af en märkbart ökad verksamhet<br />
in<strong>om</strong> olika fabriksorter samt med tecken till en fortfaran<strong>de</strong> <strong>och</strong> ej blott tillfällig<br />
förbättring. Sålunda anföres <strong>från</strong> Lancashire att <strong>de</strong>n för England så
479<br />
ytterst vigtiga b<strong>om</strong>ullsväfnadsindustrien företer en väsentligen ökad lifiighet,<br />
med till följd <strong>de</strong>raf höjda arbetslöner, hvaremot b<strong>om</strong>ullsspinnarne fortfaran<strong>de</strong><br />
klaga öfver stagnation i markna<strong>de</strong>n, arbetslöshet <strong>och</strong> förluster utvisan<strong>de</strong> bokslut.<br />
Äfven in<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> jern- <strong>och</strong> maskinindustri är tonen förhoppningsfullare<br />
<strong>och</strong> isynnerhet ångpannetillverkare hafva full sysselsättning. In<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
för lergodstillverkningen så vigtiga Staffordshire angifves likaså någon, <strong>om</strong> ännu<br />
obetydlig förbättring bå<strong>de</strong> i export <strong>och</strong> afsättning in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t. Ehuru hithöran<strong>de</strong><br />
arbetare i allmänhet icke haft sysselsättning in<strong>om</strong> yrket un<strong>de</strong>r mera än<br />
4 dagar af veckan, synas <strong>de</strong> dock icke hafva haft sv<strong>år</strong>are känning af <strong>de</strong> tryckta<br />
ti<strong>de</strong>rna, ty <strong>de</strong>ras arbetslön har icke nedsatts, på samma gång prisen på lifsme<strong>de</strong>l<br />
varit vida lägre än tillförene. Fara synes emellertid vara, att <strong>de</strong>n uppväxan<strong>de</strong><br />
generationen af lergodsarbetare härigen<strong>om</strong> vänjes vid att anse 4 dagars<br />
arbete motsvara hvad s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>m bör fordras un<strong>de</strong>r veckan. Den alltjemt<br />
öka<strong>de</strong> utländska konkurrensen, isynnerhet <strong>från</strong> Tyskland, har väckt uppmärksamheten<br />
på vigten af arbetarnes tekniska utbildning <strong>och</strong> förslag har väckts<br />
att anordna ett k<strong>om</strong>mersielt <strong>och</strong> industrielt museum, förenadt med praktisk<br />
un<strong>de</strong>rvisning in<strong>om</strong> lergodsdistriktet, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> näppeligen någon industrigren<br />
gifvas för hvilken en dylik anordning är af större vigt. In<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong><br />
si<strong>de</strong>n- <strong>och</strong> skodonsfabriker har sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> likale<strong>de</strong>s företett gynsammare förhållan<strong>de</strong>n<br />
än <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong>; arbetarne hafva haft full sysselsättning,<br />
<strong>om</strong> än fabriksegarne fått åtnöjas med obetydlig vinst. Öltillverkningen i Burton<br />
on Trent har gynnats af lågt pris å bå<strong>de</strong> korn <strong>och</strong> malt, hvilket medfört<br />
mycket gynsamt resultat för <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> 30 bryggerier, s<strong>om</strong> bereda sysselsättning<br />
åt 17,000 arbetare <strong>och</strong> lemna en <strong>år</strong>lig tillverkning af <strong>om</strong>kring 3 millioner<br />
fat öl. Jerntillverkningen in<strong>om</strong> grefskapets norra <strong>de</strong>l har på senaste tid<br />
företett väsentlig förbättring, men <strong>de</strong>t förutvaran<strong>de</strong> betrycket har här varit<br />
ytterst känbart, medföran<strong>de</strong> nedsättning i arbetslönerna, minskad arbetstid, äfvens<strong>om</strong><br />
arbetsbrist.<br />
»Bland <strong>de</strong> mest tillfredsställan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ssa rapporter är <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Devon<br />
<strong>och</strong> Cornwall, <strong>de</strong>r produktionen af tenn intager ett framståen<strong>de</strong> rum, med alltjemt<br />
stegrad tillverkning <strong>och</strong> öka<strong>de</strong> pris. Mer än 7,000 qvinnor <strong>och</strong> barn<br />
finna vid <strong>de</strong>nsamma sysselsättning.<br />
»Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att skeppsbyggnadsverksamheten vid Cly<strong>de</strong> företett en ökad verksamhet,<br />
har motsatsen egt rum in<strong>om</strong> nordöstra England, sås<strong>om</strong> bevis hvarpå<br />
med<strong>de</strong>las, att en <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> maskinbyggnadsfirma, s<strong>om</strong> tillförne utbetala<strong>de</strong> hvarje<br />
14:<strong>de</strong> dag i aflöningar £ 7,000, f. n. för nämnda ändamål har en utgift af<br />
endast £ 1,700.<br />
»Äfven <strong>från</strong> Birmingham klagas öfver markna<strong>de</strong>ns fortfaran<strong>de</strong> otillfredsställan<strong>de</strong><br />
beskaffenhet. Talrika verkstä<strong>de</strong>r för tillverkning af spik äro stängda;<br />
enahanda är förhållan<strong>de</strong>t in<strong>om</strong> gevärs fabriks- äfvens<strong>om</strong>, <strong>om</strong> än i något mindre<br />
grad, in<strong>om</strong> messingsindustrien. Aftonarbete säges endast undantagsvis ifrågak<strong>om</strong>ma,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att ännu för 3 <strong>år</strong> sedan fabrikanternas fönster klart lyste<br />
till sent inpå natten. Äfven här äro dock arbetsverksamheten <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen<br />
lifligare än för ett <strong>år</strong> sedan, <strong>om</strong> än behållningen <strong>de</strong>raf fortfaran<strong>de</strong> är föga tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Från Irland med<strong>de</strong>las att linneindustrien i Belfast i allmänhet befinnes<br />
tillfredsställan<strong>de</strong>. Med stora förhoppningar <strong>om</strong>talas införan<strong>de</strong>t af en ny skäktmaskin,<br />
patenterad af en Mr Cardon i Lille <strong>och</strong> tillverkad af Messrs C<strong>om</strong>be,<br />
Barborn & C<strong>om</strong>be i Belfast. Gen<strong>om</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> maskin erhålles nära nog<br />
dubbelt större mängd spånadsämne än efter förut begagna<strong>de</strong>. Den uppgifves<br />
vara af enkel konstruktion, lätthandterlig <strong>och</strong> varaktig, <strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong>ss pris är<br />
temligen högt — £ 400 för en enkel maskin — finner <strong>de</strong>n dock alltjemt ökadt
480<br />
användan<strong>de</strong>. Den begagnas helst parvis, hvarigen<strong>om</strong> olika behandling af linströets<br />
öfre <strong>och</strong> nedre <strong>de</strong>l möjliggöres samt större oeb bättre produkt erhålles.<br />
Ett par dylika maskiner intaga ett utrymme af 14X20 fot samt erfordra c:a<br />
4 hästkrafter. Man antager att linodlingen skall k<strong>om</strong>ma att erna en betydlig<br />
utveckling äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>lar af Irland, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>nsamma hittills nästan all<strong>de</strong>les<br />
icke bedrifvits, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att landtmäunen erhålla tillfälle att, med väsentlig<br />
besparing af bå<strong>de</strong> kostnad <strong>och</strong> tidspillan, afyttra <strong>de</strong>t oberedda linet till egarne<br />
af å <strong>de</strong>rfor lämpliga orter placera<strong>de</strong> skaktmaskiner — en åtgärd s<strong>om</strong> ligger i<br />
linnefabrikanternas intresse, emedan <strong>de</strong>sse f. n. äro nödsaka<strong>de</strong> att <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t<br />
anskaffa för <strong>de</strong>m behöflig råvara med en <strong>år</strong>lig utgift af nära 3 millioner £,<br />
hvilket belopp bor<strong>de</strong> <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> stanna hos brukarne af <strong>de</strong>n för odling af lin<br />
synnerligen lämpliga irländska jor<strong>de</strong>n.»<br />
En väsentlig <strong>de</strong>l af ifrågavaran<strong>de</strong> rapport upptages af redogörelse för åtskilliga<br />
<strong>de</strong>lvis gen<strong>om</strong> träsnitt förtydliga<strong>de</strong> anordningar till förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af<br />
olycksfall vid begagnan<strong>de</strong>t af maskiner. Sådana olycksfall inträffa<strong>de</strong> in<strong>om</strong> Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till ett antal af 6,656, af hvilka 316<br />
med dödlig utgång. Vidare redogöres för <strong>de</strong>t sätt på hvilket gällan<strong>de</strong> lag mot<br />
<strong>de</strong>t för arbetaren i allmänhet så menliga s. k. »trucksystemet» — arbetslönens<br />
•rläggan<strong>de</strong> i naturapersedlar — kringgås, för <strong>de</strong>t för helsan skadliga uti åtskilliga<br />
anförda arbetsmeto<strong>de</strong>r, m. m. d., hvarjemte slutligen i lofordan<strong>de</strong> uttryck<br />
<strong>om</strong>nämnes hurus<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> »the Normal C<strong>om</strong>pany» i Aber<strong>de</strong>en — grundadt<br />
af v<strong>år</strong> mångsidigt verksamme, högt ansed<strong>de</strong> landsman kammarherren Th.<br />
Nor<strong>de</strong>nfelt <strong>och</strong> stäldt un<strong>de</strong>r ledning af en annan svensk, ingeniören Sahlström —<br />
hittills nästan helt <strong>och</strong> hållet förbisedda eller åtminstone ofullständigt tillvaratagna<br />
hafvets alster ur djurriket numera förarbetas till sås<strong>om</strong> föda eller i tekniskt<br />
hänseen<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>fulla ämnen, af hvilka <strong>de</strong> förstanförda så väl med hänseen<strong>de</strong><br />
till näringsvär<strong>de</strong> s<strong>om</strong> prisbillighet förtjena att finna användan<strong>de</strong> i arbetarens<br />
hushållning.<br />
Då ofvan anförda illustrationer af anordningar till olyckshän<strong>de</strong>lsers förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
möjligen äro förtjenta af att spridas till en allmännare känned<strong>om</strong><br />
äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, har jag tillåtit mig liktidigt härmed un<strong>de</strong>r<br />
korsband öfversända så väl till Kongl. Utrikes<strong>de</strong>partementet s<strong>om</strong> till Kongl. Departementet<br />
for <strong>de</strong>t Indre exemplar af <strong>de</strong>n rapport, i hvilken <strong>de</strong> offentliggjorts.<br />
C. Juhlin-D annfelt.
481<br />
Washington (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 10 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ställer sig<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 664 tons<br />
» utrikes ort ank<strong>om</strong>mo 21 » » 14,357 »<br />
» » » i barlast 50 » » 28,724 »<br />
Till ) afgingo med last 69 » 40,564<br />
» » » i barlast 5 » » 3,689<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> med last 1 norskt 519<br />
B utrikes ort ank<strong>om</strong>mo 263 » 162,558 »<br />
» » » i barlast 463 » 264,9 74 ><br />
Till Norge afgingo med last 9 » 4,359<br />
» utrikes ort » 697 415,927 »<br />
» » » i barlast 41 » i> 20,888 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>Da fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 286 <strong>om</strong> 178,098<br />
tons, <strong>de</strong>raf 22 svenska <strong>om</strong> 15,021 tons <strong>och</strong> 264 norska <strong>om</strong> 163,077 tons;<br />
antalet med last afgängna fartyg utgjor<strong>de</strong> 775 <strong>om</strong> 460,850 tons, <strong>de</strong>raf 69 svenska<br />
<strong>om</strong> 40,564 tons <strong>och</strong> 706 norska <strong>om</strong> 420,286 tons.<br />
Med Hensyn til Stemningen in<strong>de</strong>n Forretningskredsene slutte<strong>de</strong> Aaret <strong>1886</strong><br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t begyndte. Mere og mere vover man at hengive sig til <strong>de</strong>t Haab, at<br />
en ny Æra af ökononjisk Opsving er forestaaen<strong>de</strong>.<br />
De politiske Forviklinger, <strong>de</strong>r næsten un<strong>de</strong>r hele <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar har<br />
holdt Krigsfrygten vedlige i <strong>de</strong>n gamle Ver<strong>de</strong>n, har mere end nogensin<strong>de</strong> henle<strong>de</strong>t<br />
europæiske Kapitalisters Oine paa <strong>de</strong> disse truen<strong>de</strong> Begivenhe<strong>de</strong>r fjerntliggen<strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Stater. Saavel i England s<strong>om</strong> paa Kontinentet er store Summer<br />
blevne anbragte i amerikanske Jernbaner og andre Foretagen<strong>de</strong>r. Om end <strong>de</strong>n<br />
Vinding, s<strong>om</strong> disse har afkastet, ikke har været sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>lig, <strong>de</strong>ls paa<br />
Grund af Arbei<strong>de</strong>rurolighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>ls og hovedsagelig fordi Priserne efter en længere<br />
Perio<strong>de</strong> af ekon<strong>om</strong>isk Tryk kun langs<strong>om</strong>t kun<strong>de</strong> arbei<strong>de</strong> sig i Veiret, saa<br />
viser dog Jernbanernes stærke Tilvæxt og Omsætningerne i Han<strong>de</strong>lscentrernes<br />
Bclearing houses», at en stor Livlighed har udfol<strong>de</strong>t sig i alle Forretningsgrene.<br />
For at godtgjöre <strong>de</strong>tte, vil <strong>de</strong>t for Omsætningernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> være tilstrækkeligt<br />
at anföre, att disse, <strong>de</strong>r i 1885 belöb sig til Doll. 41,321,754,610,<br />
i <strong>1886</strong> naae<strong>de</strong> Doll. 48,925,672,791, <strong>de</strong>t vil sige foroge<strong>de</strong>s med 18.4 %.<br />
Jernbanenettet berige<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r Aarets Löb med henimod 8,000 eng. Mile<br />
(mod 3,131 i 1885). Bygningen fal<strong>de</strong>r hovedsagelig paa vestlige og sydvestlige<br />
Lands<strong>de</strong>le. Det er bleven sagt, att <strong>de</strong> store Jernbaneselskaber i Iveren<br />
for at udvi<strong>de</strong> sine Linier og for at trænge in paa hinan<strong>de</strong>ns Omraa<strong>de</strong> ikke<br />
tilbo'rlig varetager sine egne Interesser. Man mener, at Konknrrancen vil no<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>m til at nedsætte sine Tariffer, at foröge sine uproduktive Kapital, at stifte<br />
ny Gjaeld og at Slutningen vil blive en Krise i Lighed med <strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r i sin Tid
482<br />
ryste<strong>de</strong> <strong>de</strong> östlige Stater, s<strong>om</strong> en Polge af Medbeilerskabet mellem New-York<br />
Central- og West-Shore-Linierne. Men <strong>de</strong>nne Spaad<strong>om</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n overhove<strong>de</strong>t viser<br />
sig sand, vil ialfald först opfyl<strong>de</strong>s i en fjernere Fremtid. Det umid<strong>de</strong>lbare<br />
Resultat af <strong>de</strong>n i saa storartet Maalestok foregaaen<strong>de</strong> Jernbanebygning er et<br />
Opsving paa alle materielle Omraa<strong>de</strong>r. Ikke alene foranlediger <strong>de</strong> nye Liniers<br />
Konstruktion Efterspörgsel efter Arbei<strong>de</strong>, men ogsaa efter Jern i alle <strong>de</strong>ts<br />
Former.<br />
Me<strong>de</strong>ns Jernværkernes Antal <strong>de</strong>n 1 Januar <strong>1886</strong> belöb sig til 275 med<br />
en ugentlig Kapacitet af ikke fuldt 92,000 Tons, ansloges <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n 21 December<br />
samme Aar til 323 med en ugentlig Kapacitet af over 123,000 Tons.<br />
Men Efterspörgselen har været saa bety<strong>de</strong>lig, at <strong>de</strong>n, hvor udviklet end<br />
Jernindustrien er i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, dog ikke öieblikkeligt har kunnet tilfredsstilles.<br />
Ordres paa Leverancer sen<strong>de</strong>s til Storbritannien, og <strong>de</strong>t er at<br />
haabe, at <strong>de</strong>t her berörte Forhold ogsaa vil k<strong>om</strong>me Sverige tilgo<strong>de</strong>.<br />
Det tur<strong>de</strong> forovrigt ikke være usandsynligt, at <strong>de</strong>n europæiske Jernindustri<br />
i en forholdsvis nær Fremtid u<strong>de</strong>stænges fra <strong>de</strong>t nordamerikanske Marked. De<br />
Forene<strong>de</strong> Stater, <strong>de</strong>r altid var et jernkonsumeren<strong>de</strong> Land, er efterhaan<strong>de</strong>n ogsaa<br />
blevne jernproduceren<strong>de</strong> i en Udstrækning, <strong>de</strong>r, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n udvi<strong>de</strong>s i samme<br />
Proportion s<strong>om</strong> hidtil, skul<strong>de</strong> synes lidt efter lidt at kunne overflödiggjöre<br />
fremmed Indförsel. Man henviser til ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel, <strong>de</strong>r i Tusin<strong>de</strong>r af<br />
Tons angiver <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Rujern- og Staalproduktion i <strong>de</strong> ti sidste Aar.<br />
Rujern<br />
Bessemer<br />
Staalbarrer<br />
Bessemer<br />
Staalskinner<br />
1877 2,314* 560* 432*<br />
1878...... 2,577 732 550<br />
1879 3,070 928 683<br />
1880 4,295 1,203 954<br />
1881 4,641 1,539 1,330<br />
1882 5,178 1,696 1,438<br />
1883 5,146 1,654 1,286<br />
1884 4,589 1,540 1,116<br />
1885 4,529 1,701 1,074<br />
<strong>1886</strong> 6,272 2,240 1,680<br />
Hvad <strong>de</strong>r har gjort <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater til et jernproduceren<strong>de</strong> Land af<br />
förste Bang, er ikke tilfældige, forbigaaen<strong>de</strong> Omstændighe<strong>de</strong>r, men konstante<br />
Faktorer, s<strong>om</strong> man maa vedblive at regne med. Det er först og fremst Territoriets<br />
Bigd<strong>om</strong> paa selve Mineralet og <strong>de</strong>rnæst <strong>de</strong>ts Rigd<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>t for Jerntilvirkning<br />
nödvendige Bræn<strong>de</strong>. Ingen Nation eier et Kulareal, s<strong>om</strong> i Udstrækning<br />
kan maale sig med <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters, <strong>de</strong>r utbre<strong>de</strong>r sig over 204,000<br />
eng. Qv.-Mile, me<strong>de</strong>ns Storbritanniens Kulmarker kun <strong>om</strong>fatter en Fla<strong>de</strong> af 7,000<br />
Qv.-Mile. Hvilket Opsving <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste Aar har gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i <strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Staters Kulproduktion, fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Tabel (hvis Talenhe<strong>de</strong>r<br />
betegner Tusin<strong>de</strong>r af Tons):<br />
Prod. Bitumkul Anthracitkul Tilsammen<br />
1870 15,356 13,985 29,341<br />
1880 38,193 25,580 63,773<br />
1885 70,601 31,623 102,224<br />
* Talenhe<strong>de</strong>n = 1,000 Tons.
483<br />
Det er endog bleven udtalt, at <strong>de</strong> Porene<strong>de</strong> Stater maaske ikke vil<strong>de</strong> indskrænke<br />
sig til at u<strong>de</strong>lukke <strong>de</strong>n fremme<strong>de</strong> Jernindförsel, men engang i Ti<strong>de</strong>n<br />
vil<strong>de</strong> mo<strong>de</strong> <strong>de</strong> övrigc jernproduceren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Konkurrent paa neutrale<br />
Marke<strong>de</strong>r. Hermed tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t dog have lange Udsigter. De ovenfor anty<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
naturlige For<strong>de</strong>le opveies af visse for en Konkurrance ugunstige Omstændighe<strong>de</strong>r:<br />
en höi Arbeidslön og Kulmarkernes saavel s<strong>om</strong> Jernværkernes uheldige<br />
Beliggenhed. Minerne i Tennessee og Alabama forener vistnok alle Betingelser<br />
for ved Varens Prisbillighed at optage Konkurrancen, naar bortsees fra, at <strong>de</strong>res<br />
Afstand fra Kysten nödvendiggjör en kostbar Transport. Selv for <strong>de</strong> heldigere<br />
situere<strong>de</strong> pennsylvaniske Miners Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> belöber Transport<strong>om</strong>kostningerne<br />
til nærmeste Söhavn sig pr Ton Rujern til gjennemsnitlig 4 Doll.<br />
S<strong>om</strong> Tingene for nærværen<strong>de</strong> staar, overskri<strong>de</strong>r <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Behov<br />
endnu bety<strong>de</strong>ligt <strong>de</strong>res Produktion — saa bety<strong>de</strong>ligt, at Sekretæren for<br />
<strong>de</strong>n amerikanske »Iron and Steel Association» i Slutningen af forrige Aar fandt<br />
sig foranlediget til at udtale: »Priserne bor hol<strong>de</strong>s paa <strong>de</strong>t Punkt, hvor <strong>de</strong> nu<br />
staar. I modsat Fald vil vi i 1887 opleve en Oversv<strong>om</strong>melse af fremmed Jern<br />
og Staal, hvis Lige vi neppe nogensin<strong>de</strong> har været Vidne til.»<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser Gjennemsnitspriserne paa <strong>de</strong> hovedsagelige Jern- og<br />
Staalartikler ved Begyn<strong>de</strong>lsen og Slutningen af <strong>1886</strong>:<br />
1 Januar 29 December<br />
Anthracit-Rujern N:o 1, Phila<strong>de</strong>lphia Do]]. 18.so Doll. 20.60<br />
Gray forge Rujern, Phila<strong>de</strong>lphia » 16.25 » 18.00<br />
Gray forge Rujern N:o 1, Pittsburg » 16.00 » 20.00<br />
»Best refined» Stangjern, Phila<strong>de</strong>lphia » 40.3 2 » 44.80<br />
»All muck bar» Stangjern, Pittsburg » 38.08 » 42.56<br />
Staalskinner i östlige Fabriker » 34.50 » 37.00<br />
Gamle Skinner, Phila<strong>de</strong>lphia » 21.00 » 24.76<br />
Ved at ven<strong>de</strong> tilbage til <strong>de</strong>t Emne, <strong>de</strong>r gav Anledning til ovenstaaen<strong>de</strong><br />
Betragtning over <strong>de</strong>n amerikanske Jern- og Kulindustri, nemlig <strong>de</strong>n for Ti<strong>de</strong>n<br />
med saa stor Energi drevne Jernbanebygoing, henle<strong>de</strong>s man uvilkaarligt til et<br />
an<strong>de</strong>t Omraa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ligele<strong>de</strong>s berbres af Anlæggene af nye Linier og ligele<strong>de</strong>s<br />
har Krav paa vor ful<strong>de</strong> Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Jernbanebygning medförer, s<strong>om</strong> Forhol<strong>de</strong>ne stiller sig i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater,<br />
naturnödvendigt Kolonisation paa <strong>de</strong> Strækninger s<strong>om</strong> Banen gjennemskjærer.<br />
Kolonisation er ensbety<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Lan<strong>de</strong>ts Opdyrkning, og <strong>de</strong>t kau saale<strong>de</strong>s<br />
siges, at <strong>de</strong>t dyrke<strong>de</strong> Lands Udvi<strong>de</strong>lse beror paa Anlæg af nye Linier. Ja,<br />
mere end <strong>de</strong>tte: Jernbaner til afsi<strong>de</strong>sliggen<strong>de</strong> Egne er blevne anlagte med <strong>de</strong>n<br />
bevidste Hensigt for Öie at aabne nye Felter for Agerbruget. Ifölge officielle<br />
Opgaver blev <strong>de</strong>r i Finantsaaret 1 Juli 1885 til SO Juni <strong>1886</strong> af <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Staters Regjering overladt til Nybyggere offentligt Land af et Fla<strong>de</strong>indhold<br />
af 18 7, Mill. Acres. Der var 12 Mill. Acres henliggen<strong>de</strong> i Kansas,<br />
Dakota, Minnesota og Nebraska, og <strong>de</strong>t er neppe et Tilfæl<strong>de</strong>, at <strong>de</strong>t samtidigt<br />
er netop disse samme Stater, hvis Jernbanenet i <strong>de</strong>t afslutte<strong>de</strong> Aar opviser <strong>de</strong>n<br />
störste Tilvæxt.<br />
515 Mill. Acres offentligt Land venter endnu paa <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r vil tage <strong>de</strong>nne<br />
Jord i Besid<strong>de</strong>lse. Alt efters<strong>om</strong> ældre Lan<strong>de</strong> overbefolkes og Östens intensive<br />
Agerbrug udt<strong>om</strong>mer Jor<strong>de</strong>ns Bæreevne, aabner sig paa <strong>de</strong>nne Si<strong>de</strong> af Atlanterhavet<br />
nye og atter nye Territorier, hvis Opdyrkning sætter <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater<br />
istand til ikke alene at vedligehol<strong>de</strong>, men at foröge Exportmæng<strong>de</strong>n af sine<br />
Raastoffer. Un<strong>de</strong>r slige Forhold er <strong>de</strong>r ringe Haab for <strong>de</strong>t saa haardt betrængte<br />
europæiske Landbrug at u<strong>de</strong>lukke <strong>de</strong>n amerikanske Konkurrance.
484<br />
Til Tydliggjörelse af <strong>de</strong>t amerikanske Agerbrugs Fremskridt i <strong>de</strong> sidste<br />
tyve Aar hidsættes folgen<strong>de</strong> Tal, <strong>de</strong>r i Acres angiver <strong>de</strong>t i visse Aar opdyrke<strong>de</strong><br />
Hve<strong>de</strong>- og Maisareal:<br />
Hve<strong>de</strong> Acres Mais Acres<br />
1866 ... 15,424,496 34,306,538<br />
1876 27,627,021 49,033,364<br />
<strong>1886</strong> c:a 37,000,000 c:a 75,000,000<br />
Det afslutte<strong>de</strong> Aars Höst har givet go<strong>de</strong> Resultater. Fölgen<strong>de</strong> samuienlignen<strong>de</strong><br />
Tabel viser <strong>de</strong> hovedsagelige Kornsorters Afkastning i <strong>de</strong> to sidste Aar:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Hve<strong>de</strong> Bush. 455,000,000 357,000,000<br />
Mais 1,670,000,000 1,936,000,000<br />
Havre » 600,000,000 629,000,000<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
stemte Aar:<br />
Tal angiver Hve<strong>de</strong>- og Maispriserne i visse nærmere be<br />
Hve<strong>de</strong><br />
Mais<br />
pr Bushel pr Bushel<br />
1870 Doll. 1.04 Cent. 54.9<br />
1875 » 1.00 42.0<br />
1880 » 0.95 39.6<br />
1885 . 0.77 » 32.2<br />
<strong>1886</strong> » 0.68 36.6<br />
De i Slutningen af <strong>1886</strong> paa <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Hovedmarke<strong>de</strong>r paa<br />
Lager hvilen<strong>de</strong> Förråad af Cerealicr anslaaes til 62,730,000 Bush. Hve<strong>de</strong>,<br />
13,781,000 Bush. Mais og 5,026,000 Bush. Havre. Stillehavskystens Beholdninger<br />
er her ikke tagen i Betragtning.<br />
B<strong>om</strong>ullshösten beregnes til 6,380,000 Baller mod 6,670,000 i Aaret 1885.<br />
Kvaliteten er god og Mæng<strong>de</strong>n vil rigelig tilfredsstille Efterspörgselen. Mid<strong>de</strong>lprisen<br />
i December var Cent. 8.1 pr ffi mod 8.5 i December 1885.<br />
Kvægavlsstatistiken udviser fölgen<strong>de</strong> sammenlignen<strong>de</strong> Census:<br />
Ant. i Febr. <strong>1886</strong> Ant. i Febr. 1887<br />
Heste 12,077,657 12,496,744<br />
Melkekjör 14.235,388 14,522,083<br />
Hornkvæg 31,275,242 33,511,750<br />
Faar 48,322,331 44,759,314<br />
Svin 46,092,043 44,612,836<br />
Faarcnes Aftagen skyl<strong>de</strong>s hovedsagelig <strong>de</strong> lave Uldpriser, s<strong>om</strong> herske<strong>de</strong> i<br />
<strong>de</strong>t nu afslutte<strong>de</strong> Aar. I <strong>de</strong>n sidste Tid har med <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Uldpriser ogsaa<br />
Faarenes Antal vist Ten<strong>de</strong>nts til at formeres.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Gjennemsnitspriser betaltes for leven<strong>de</strong> Dyr henholdsvis i<br />
Februar <strong>1886</strong> og i Februar 1887:<br />
Pris i Febr. <strong>1886</strong> Pris i Febr. 1887<br />
Heste Doll. 71.27 Doll. 72,15<br />
Melkekjör » 27.40 » 26.08<br />
Hornkvæg » 21.17 » 19.79<br />
Faar » 1.91 » 2.01<br />
Svin » 4.25 » 4.48
485<br />
Melkekjörenes Synken i Værdi forklares af Smörprisernes Fal<strong>de</strong>n paa Grund<br />
af Ole<strong>om</strong>argarinens Konkurrance. Imidlertid har <strong>de</strong>n i forrige Aar vedtagne<br />
Ole<strong>om</strong>argarin-Lov atter forbedret Storproduktionens Udsigter.<br />
Petroleumsproduktionen var, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>t Arbei<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er bleven optaget<br />
paa nye og vidtstrakte Territorier, overor<strong>de</strong>ntlig rig: <strong>de</strong>n androg til 26<br />
Mill. Barrels raa Olie mod ikke fuldt 21 1 /« Mill. Barreis i 1885. Den höieste<br />
Pris, til hvilken Petroleum notere<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong>, var 9274 Cent. (26 Januar), <strong>de</strong>n<br />
laveste 59 2/4 Cent. (24 August).<br />
Tages Lan<strong>de</strong>ts Produktion i siu Helhed s<strong>om</strong> Maalestok, saa kan <strong>1886</strong> kun<br />
siges at have været et godt Mid<strong>de</strong>lsaar. Naar <strong>de</strong>t alligevel ansees s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
bedste Forretningsaar si<strong>de</strong>n J880, saa beror <strong>de</strong>tte paa en saa at sige psykologisk<br />
Faktor, en Faktor <strong>de</strong>r ikke, s<strong>om</strong> Frembringelsernes Mæng<strong>de</strong>, kan udtrykkes<br />
i Tal, men <strong>de</strong>r ikke <strong>de</strong>sto mindre i Affærsver<strong>de</strong>nen har sin store Betydning.<br />
Det er <strong>de</strong>n tilbageven<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Tro paa Fremti<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r giver Aaret sit<br />
Præg. S<strong>om</strong> sædvanligt gjengaves Stemningen ved Priserne i Wall Street. Disse<br />
Priser godtgjör, at i alle Forretningsgrene gav Stilstan<strong>de</strong>n Plads for en sund<br />
og livlig Virks<strong>om</strong>hed. Nye Foretagen<strong>de</strong>r paabegyndtes, og Penge, <strong>de</strong>r laa orkeslöse<br />
hen til Slutningen af 1885, anbragtes i disse, k<strong>om</strong> i Omlob og bidrog saale<strong>de</strong>s<br />
sit til et almin<strong>de</strong>ligere Velvære. Först var <strong>de</strong>t B<strong>om</strong>uldsindustrien <strong>de</strong>r<br />
atter k<strong>om</strong> i Veiret, <strong>de</strong>rnæst Jernindustrien og <strong>de</strong>refter, s<strong>om</strong> en naturlig Fölge<br />
af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>rne Samfundsforhold mellem <strong>de</strong> forskjellige menneskelige<br />
Virks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>r hersken<strong>de</strong> Solidaritet, <strong>de</strong>n ene Forretningsbranche efter <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n.<br />
Det er ovenfor bleven nævnt, at Omsætningernes Belöb fra noget over<br />
41 Milliar<strong>de</strong>r Doll, i 1885 steg til næsten 49 Milliar<strong>de</strong>r. Det fortjener at<br />
tilföies, at paa samme Tid sank Fallitternes Antal, <strong>de</strong>r i 1885 var 10,63 7<br />
med 124 Millioner passiva og 55 Millioner aktiva, i <strong>1886</strong> til 9,834 med 114<br />
Millioner passiva og 56 Millioner aktiva. Da Firmaernes Antal i 1885 og<br />
<strong>1886</strong> var henholdsvis 920,000 og 970,000, stiller Forhol<strong>de</strong>t sig Baale<strong>de</strong>s, at,<br />
me<strong>de</strong>ns i 1885 et fallere<strong>de</strong> af 86, var <strong>de</strong>t <strong>1886</strong> kun et af 98, <strong>de</strong>r nödtes til<br />
at indstille sine Betalinger.<br />
En Foreteelse, s<strong>om</strong> her, hvor <strong>de</strong>t handles <strong>om</strong> <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater<br />
udfol<strong>de</strong><strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed paa materielle Omraa<strong>de</strong>r, gjör Fordring paa vor Opmærks<strong>om</strong>hed,<br />
er <strong>de</strong>n rapi<strong>de</strong> Udvikling af Metalindustrien, man for Öieblikket er<br />
Vidne til i Unionens sydlige Dele. Aaret <strong>1886</strong> har seet <strong>de</strong> Kapitaler, <strong>de</strong>r er<br />
anbragte i Sy<strong>de</strong>ns metallurgiske Foretagen<strong>de</strong>r, fra 66 foröges til 129 Millioner<br />
Doll. Bortseet fra en Konkurrance med Udlan<strong>de</strong>t, hvis Mulighe<strong>de</strong>r ovenfor er<br />
blevne anty<strong>de</strong><strong>de</strong>, bör <strong>de</strong>nne Bevægelse paaagtes, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n synes at indvarsle en<br />
industriel Æra i Stater, <strong>de</strong>r hidtil næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> vie<strong>de</strong> sig til Ager- og<br />
Skovbrug. Det er altfor bekjendt, til at man her skul<strong>de</strong> dvæle <strong>de</strong>rved, hvilken<br />
Konflikt i sin Tid opstod ved Antagonismen mellem <strong>de</strong> agerdyrken<strong>de</strong> og<br />
fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>svenlige Sydstater og <strong>de</strong> industridriven<strong>de</strong> og protektionistiske Nordstater.<br />
Det er indlysen<strong>de</strong> hvilken Indfly<strong>de</strong>lse en k<strong>om</strong>pakt Sammenslutning af<br />
nordlige og sydlige Interesser vil<strong>de</strong> öve paa <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters fremtidige<br />
Toldpolitik. At <strong>de</strong>nne ved Sy<strong>de</strong>ns industrielle Opsving neppe vil<strong>de</strong> le<strong>de</strong>s i<br />
Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Retning, tur<strong>de</strong> forudsiges med temmelig Sikkerhed — med mindre<br />
da nu uberegnelige Omstændighe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> f. Ex. en socialpolitisk Agitation og<br />
en ny Partigruppering, skul<strong>de</strong> gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
Et an<strong>de</strong>t Faktum, <strong>de</strong>r fortjener at fremhæves, da <strong>de</strong>t har bidraget til at<br />
karakterisere <strong>de</strong>t nu afslutte<strong>de</strong> Aar, er <strong>de</strong>n af organisere<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>rsamfund<br />
med större Energi end nogensin<strong>de</strong> optagne Kamp mod Kapitalen. Fölgen<strong>de</strong> Talsammenligning<br />
vil tilnærmelsesvis give et Begreb <strong>om</strong> Arbej<strong>de</strong>rbevægelsens Omfang.<br />
I Januar belöb <strong>de</strong> striken<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>res Antal sig til 47,000. I Fe-
486<br />
bruar faldt <strong>de</strong>tte Tal til 10,000, men SDart <strong>de</strong>refter tog Agitationen for Indforelse<br />
af en Normalarbeidsdag sin Begyn<strong>de</strong>lse, og <strong>de</strong>tte bragte i Marts Tallet<br />
op til 50,000. Den l:ste Mai naae<strong>de</strong> Bevægelsen sit Höi<strong>de</strong>punkt; <strong>de</strong>r taltes<br />
da 216,000 Striken<strong>de</strong>. I Juni, Juli og August sank <strong>de</strong>res Mæng<strong>de</strong>styrke til<br />
16,000 og i September endog lige ned til 3,000. I Oktober steg <strong>de</strong>n til<br />
23,000, men i December var <strong>de</strong>n fal<strong>de</strong>n til 15,000. I <strong>de</strong>t hele var un<strong>de</strong>r<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar henimod 450,000 Arbei<strong>de</strong>re s<strong>om</strong> Fölge af Strikes eller »lockouts»<br />
for længere eller kortere Tid u<strong>de</strong>n Beskjæftigelse. De större Strikes belöb sig<br />
til 81, af hvilke <strong>om</strong>trent Halv<strong>de</strong>len for Arbei<strong>de</strong>rnes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> forblev virkningslös.<br />
26 Arbeidsindstillinger hav<strong>de</strong> sin Grund i Fordring paa höiere Lön<br />
og 19 var foranlediget af Onsket <strong>om</strong> en Forkortelse af Arbeidsti<strong>de</strong>n.<br />
Den hele Bevægelse, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n end ikke förte til <strong>de</strong> af Arbei<strong>de</strong>rne vente<strong>de</strong><br />
direkte og öieblikkelige Resultater, kan dog ikke siges at have været forgjæves.<br />
Amerika, <strong>de</strong>r hidtil altfor trygt har stolet paa sine frie Institutioners<br />
un<strong>de</strong>rgjören<strong>de</strong> Virkninger ogsaa paa <strong>de</strong>t sociale og ökon<strong>om</strong>iske Omraa<strong>de</strong>, har<br />
faaet Öinene op for, at <strong>de</strong>t organisere<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong> er en Magt, <strong>de</strong>r stiller<br />
nye Krav, og en Magt, <strong>de</strong>r maa regnes med. I niaanedsvis trykke<strong>de</strong>s New-<br />
Yorker-Börsen af <strong>de</strong> paagaaen<strong>de</strong> Urolighe<strong>de</strong>r, og Striken paa Missouri-Pacific-<br />
Banen afskar faktisk store Lands<strong>de</strong>le fra K<strong>om</strong>munikation og Tilförsel. Og senere<br />
hen, ved <strong>de</strong>t i Höst foretagne Borgmestervalg i New-York, var <strong>de</strong> Stemmer,<br />
<strong>de</strong>r afgaves for Arbei<strong>de</strong>rnes Kandidat, saa overrasken<strong>de</strong> talrige, at <strong>de</strong>t<br />
sikkert kun er et Tidsspörgsmaal, naar et af <strong>de</strong> traditionelle politiske Partier<br />
eller maaske begge vil söge en aaben Alliance med <strong>de</strong>t organisere<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>.<br />
En af Arbei<strong>de</strong>rpartiets fornemste Representanter, M:r Henry George i<br />
New-York, har knyttet sit Navn til <strong>de</strong> amerikanske Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sbestræbelser. Om<br />
Partierne og Kongressen med Hensyn til disse vil vise sig imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
stiller sig for <strong>de</strong>n nærmeste Fremtid y<strong>de</strong>rst tvivls<strong>om</strong>t. Velvilligere tur<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
forhol<strong>de</strong> sig overfor en an<strong>de</strong>n af Arbei<strong>de</strong>rnes Fordringer, <strong>de</strong>n nemlig, <strong>de</strong>r gaar<br />
ud paa, <strong>de</strong>t Immigrationen bör söges indskrænket ved offentlig Foranstaltning.<br />
Adskilligt er allere<strong>de</strong> gjort i <strong>de</strong>nne Retning. Den kinesiske Indvandring er<br />
u<strong>de</strong>lukket ved <strong>de</strong> saakaldte »restriction laws». Loven af 26 Februar 1885*,<br />
<strong>de</strong>r forby<strong>de</strong>r Indförsel og Indvandring af fremme<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>re, s<strong>om</strong> er bundne<br />
ved Kontrakt, var hovedsagelig rettet mod Italienere og Ungarere, <strong>de</strong>r i Lighed<br />
med Kineserne sag<strong>de</strong>s at nedtrykke Arbeidslönnen. I nu afslutte<strong>de</strong> Kongressession<br />
blev <strong>de</strong>r fremsat et Lovforslag tilsigten<strong>de</strong>, at ikke naturalisere<strong>de</strong> Immigranter<br />
skul<strong>de</strong> u<strong>de</strong>stænges fra Beskjæftigelse ved do af Staten foretagne offentlige<br />
Arbei<strong>de</strong>r. Alt <strong>de</strong>tte er Ti<strong>de</strong>ns Tegn, og man anser <strong>de</strong>t önskeligt, at disse<br />
Foreteelser bliver bekjendte i Sverige og Norge, <strong>de</strong>r afgiver saa bety<strong>de</strong>lig en<br />
Kontingent til <strong>de</strong>n amerikanske Indvandring. Der höres ingen Klager over<br />
skandinaviske Indvandrere i Sær<strong>de</strong>leshed, men <strong>de</strong>t kan ikke nægtes, at Immigrationen<br />
i <strong>de</strong>t Hele taget stedse sees med mindre velvillige Öine, og <strong>de</strong>t er<br />
ikke urimeligt, at Monroedoktrinen »Amerika for Amerikanerne» engang i Ti<strong>de</strong>n<br />
vil faa en mere vidstrakt Betydning.<br />
Med Hensyn til Arbei<strong>de</strong>rbevægelsens öieblikkelige Resultater er <strong>de</strong>r tilslut<br />
at sige, at <strong>de</strong>n fra merkantilt Standpunkt har udövet en heldig Virkning, forsaavidt<br />
s<strong>om</strong> Fabrikanter og Handlen<strong>de</strong> ved Urolighe<strong>de</strong>rne foranledige<strong>de</strong>s til at<br />
operere forsigtigt og ikke, s<strong>om</strong> ellers let vil<strong>de</strong> have været Tilfæl<strong>de</strong>t, friste<strong>de</strong>s<br />
til vove<strong>de</strong> Spekulationer, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i Forretningsver<strong>de</strong>nen indtraadte Bedring<br />
kun<strong>de</strong> synes at retfærdiggjöre.<br />
De Forene<strong>de</strong> Staters u<strong>de</strong>nrigske Politik kan ikke siges i nævneværdig Grad<br />
* Denne suppleres ved en Lov af 23 Febrnar in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar.
487<br />
at have paavirket Marke<strong>de</strong>t. Omtales bör dog Differentsen med Kanada, <strong>de</strong>r<br />
endnu venter paa en Lösning. Den har sin Grund i, at <strong>de</strong> kanadiske Myndighe<strong>de</strong>r<br />
med stor StreDghed er gaaet frem mod amerikanske Fartöier, <strong>de</strong>r har<br />
drevet Fiske i kanadiske Farvan<strong>de</strong>, — hvilket har vakt adskillig Bitterhed<br />
især i New-Englands-Staterne og har givet Anledning til skarpe Udtalelser i<br />
i Bla<strong>de</strong>ne saavel s<strong>om</strong> i Kongressen. Kepressalier er blevne bragte i Anven<strong>de</strong>lse,<br />
og man har fra amerikansk Si<strong>de</strong> endog truet med at afstænge sine Marke<strong>de</strong>r<br />
for kanadiske Produkter. Det vil afhænge af <strong>de</strong> kanadiske Myndighe<strong>de</strong>rs<br />
Fremfærd un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n forestaaen<strong>de</strong> Fiskesæson, hvorvidt Præsi<strong>de</strong>nten vil exekvere<br />
<strong>de</strong> Forholdsregler, <strong>de</strong>r er anvendte ved <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sidste Kongressession vedtagne<br />
saakaldte »Edmunds Canadian non-intercourse bill». Virkeliggjörelsen af Amerikanernes<br />
Trudsel vil<strong>de</strong> sansynligvis være heldig for <strong>de</strong> norske Fiskevareexportörer,<br />
<strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s vil<strong>de</strong> befries fra farlige Konkurrenter. Hvordan Konflikten<br />
vil udvikle sig og afsluttes, er <strong>de</strong>t umuligt at forudsige; men skjönt begge<br />
Parter har indtaget en meget bestemt Holdning, synes en fre<strong>de</strong>lig Lösning ikke<br />
u<strong>de</strong>lukket.<br />
Spörgsmaalet <strong>om</strong> en Reform af <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Toldtarif i fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>svenlig<br />
Retning paatrænger sig med större Kraft end nogensin<strong>de</strong>. Takket være <strong>de</strong>n<br />
höie Beskatning, <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Indbyggere har un<strong>de</strong>rkastet sig i <strong>de</strong> sidste<br />
25 Aar, er <strong>de</strong>t nu lykke<strong>de</strong>s at afbetale <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> Fölge af Borgerkrigen kontrahere<strong>de</strong><br />
Statsgjæld saa vidt, at en ny Finantspolitik synes paakal<strong>de</strong>t. Den l:ste<br />
Februar in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar u<strong>de</strong>stod kun for 50 Millioner 3 %' Bonds uopsagte,<br />
efter hvis Afbetaling <strong>de</strong>n rentebærendo Gjæld, bortseet fra <strong>de</strong> for Pacifiejernbanerne<br />
emittere<strong>de</strong> saakaldte »currency bonds», kun vil bestaa af 250 Mill.<br />
4 1/2 X, forfaldne 1891, og 7377« Mill. 4 % , forfaldne 1907. Me<strong>de</strong>ns saale<strong>de</strong>s<br />
Adgangen til fortsat Afbetaling af Statsgjæl<strong>de</strong>n i allernærmeste Fremtid vil stænges<br />
for flere Aar, vil<strong>de</strong> Budgettet, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t nuværen<strong>de</strong> ökon<strong>om</strong>iske System skul<strong>de</strong><br />
fortsættes, opvise et aarligt Overskud af mere end 100 Millioner Doll. Hvad<br />
vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>r blive at foretage med et saadant Overskud? I en Fo<strong>de</strong>rativrepublik,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, hvor Centralregjeringen har sine bestemte og engang<br />
for alle afgrænse<strong>de</strong> Opgaver, er <strong>de</strong>t y<strong>de</strong>rst vanskeligt at formere <strong>de</strong>t ordinære<br />
Udgiftsbudget i nævneværdig Grad. Man har talt <strong>om</strong> at foregribe <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>staaen<strong>de</strong><br />
Statsgjælds Indlosning ved Indkjöb paa <strong>de</strong>t aabne Marked. Om <strong>de</strong>tte<br />
Forslag ytrer Finantsministeren sig i sin til Representanthuset un<strong>de</strong>r 6 December<br />
sidstle<strong>de</strong>n afgivne Indberetning s<strong>om</strong> fölger: »Den nuværen<strong>de</strong> Præmie paa<br />
4 1 /2 % 1891 Bonds er <strong>om</strong>trent 11 %. Den nuværen<strong>de</strong> Præmie paa 4 %<br />
1907 Bonds er <strong>om</strong>trent 28 %.* At fortsætte vort Overskudssystem og at<br />
anven<strong>de</strong> hvad <strong>de</strong>raf indfly<strong>de</strong>r til at forære Bondsinnehaverne en saadan eller endnu<br />
höiere Præmie ved foregrebet Indkjöb af disse Bonds, forin<strong>de</strong>n <strong>de</strong> forfal<strong>de</strong>r til<br />
Pari-Indlosning, er en Fiskalpolitik saa umulig, saa extravagant og saa ubarmhjertig<br />
mod <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r i vort Land stræver og arbei<strong>de</strong>r, fra hvis Vinding, Besparelse<br />
eller Kapital alle Skatkammerets Indtægter hentes, at jeg ikke kan<br />
tænke mig, at <strong>de</strong>res Stedfortræ<strong>de</strong>re i Kongressen vil<strong>de</strong> tilla<strong>de</strong> en Lov, <strong>de</strong>r<br />
overdrog <strong>de</strong>tte Departements Chef at gjennemföre en saadan O<strong>de</strong>lands Opgave.»<br />
Da <strong>de</strong>t ikke synes gjörligt at foröge Udgifterne, kan altsaa et normalt og<br />
ekvilibreret Budget kun tilveiebringes ved en Formindskelse af Indtægterne.<br />
Og her er <strong>de</strong>t, at Tanken <strong>om</strong> en Revision af Toldtariffen ganske naturligt fremstiller<br />
sig, saa meget mere s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hidtil fulgte Beskyttelsessystem ikke har<br />
vist sig at svare til <strong>de</strong>t Haab man nære<strong>de</strong> i Retning af <strong>de</strong>n nationale Industris<br />
Udvikling ved Hjælp af Protektionismen. De Forene<strong>de</strong> Staters gunstige Han-<br />
* I December sidstle<strong>de</strong>n steg <strong>de</strong>n endog til 29'7( %•
488<br />
<strong>de</strong>lsbalance skyl<strong>de</strong>s Lan<strong>de</strong>ts enorme Rigd<strong>om</strong> paa Raastoffer; — hvad Industrien<br />
angaar, saa kan <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> Hele betragtet, hverken tilfredsstille <strong>de</strong>n hjemlige<br />
Efterspörgsel eller har <strong>de</strong>n formaaet at gjöre Erobringer paa fremme<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>r.<br />
For Skibsbygningens og Skibsfartens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> har Protektionismen<br />
vist sig særlig uheldssvanger. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> höie Toldsatser paa Konstruktionsmaterialierne<br />
Jern og Staal har <strong>de</strong>t været <strong>de</strong> amerikanske Værfter umuligt at<br />
levere Dampere til samme Pris s<strong>om</strong> andre Lan<strong>de</strong>s; Fölgen er bleven en Tilbagegang<br />
i <strong>de</strong>n amerikanske Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>s Drægtighed og Fragtfart.<br />
Revision af Toldtariffen var <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n et Hovedpunkt i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>mokratiske<br />
Partis Valgprogram. Et fremragen<strong>de</strong> Medlem af <strong>de</strong>tte Parti, M:r Morrison,<br />
fremstille<strong>de</strong> da ogsaa i forrige Aars förste Kongressession et Forslag, <strong>de</strong>r rigtignok<br />
kun var et meget beske<strong>de</strong>nt Tillob i Retning af Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>. Ikke <strong>de</strong>sto<br />
mindre led <strong>de</strong>tte Forslag et Ne<strong>de</strong>rlag, <strong>de</strong>r gjentog sig, da et Forsög i samme<br />
Hensigt gjor<strong>de</strong>s i an<strong>de</strong>n Session. Dette Resultat tilveiebragtes ved en Alliance<br />
mellem republikanske og <strong>de</strong>mokratiske Beskyttelsesmænd og skyldtes Intriger<br />
og Interesser, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne Rapport ikke er Ste<strong>de</strong>t til at dröfte. Og til<br />
Trods for <strong>de</strong>n finantsielle Situations Krav ser <strong>de</strong>t ikke ud s<strong>om</strong> <strong>om</strong> en gjennemfört<br />
Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sreform kan imö<strong>de</strong>sees i nærmeste Fremtid.<br />
Ved Si<strong>de</strong>n af Spörgsmaalene <strong>om</strong> Tilveiebringelsen af Ligevægt i Budgettet<br />
og <strong>om</strong> Toldtariffens Revision har <strong>de</strong>t saakaldte Sölvspörgsmaal særlig Aktualitet.<br />
Ved Myntloven af 1878 bestemtes, at Skatkammeret aarlig skul<strong>de</strong> indkjöbe<br />
og udmynte Solv til et Belöb af 24 Mill. Doll. I Virkelighe<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>nne<br />
Lov kun Sölvmineeierne tilgo<strong>de</strong>. Ved Sölvprisernes stadige Synken er <strong>de</strong> udmynte<strong>de</strong><br />
Dollars' Værdi paa Marke<strong>de</strong>t fal<strong>de</strong>t till 80 %, og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n har kun<br />
en mindre Del af <strong>de</strong>m kunnet bringes i Cirkulation. En död Kapital ophober<br />
sig paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> i Skatkammerets Hvælvinger. Fra 31 December 1885<br />
til Slutningen af forrige Aar var <strong>de</strong>n voxet fra 166 til 188 Mill. Doll. Ögningen<br />
er 22, Udmyntningen androg til 24 Mill. Tallene viser os altsaa, at<br />
<strong>om</strong>trent alt i Aarets Löb udmynte<strong>de</strong> Solv henligger orkeslöst, u<strong>de</strong>stængt fra<br />
<strong>de</strong>n Omsætning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t er Penges Bestemmelse at lotte, og saale<strong>de</strong>s — s<strong>om</strong><br />
Finantsministeren fremhæver — i Realiteten fremstiller en unyttig Beskatning<br />
af <strong>de</strong>t allere<strong>de</strong> för af överflödige Skatter trykke<strong>de</strong> Folk.<br />
Det Hele i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater existeren<strong>de</strong> Myntforraad angiver Myntdirektören<br />
<strong>de</strong>n l:ste Juli sidstle<strong>de</strong>n at have været:<br />
Guldmynt og Guldbarrer for 590 s /« Mill. Doll.<br />
Sölvmynt og Sökbarrer »312 B »<br />
De Forene<strong>de</strong> Staters Papirpenge bestod, ifölge »C<strong>om</strong>ptroller of the Currency's»<br />
Aarsindberetning, <strong>de</strong>n l:ste Oktober sidstlo<strong>de</strong>n af:<br />
»Legal ten<strong>de</strong>r notes» for 347 Mill. Doll.<br />
Guldcertifikater — » 84.5 » »<br />
Sölvcertifikater » 05.3 » »<br />
Nationalbanknoter J> 229 » »<br />
Værdien af <strong>de</strong> i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater producere<strong>de</strong> ædle Metaller var i <strong>de</strong><br />
sidste 5 Aar:<br />
Solv Guld<br />
1882 48.13 Mill. Doll. 29.01 Mill. Doll.<br />
1883 42.97 » » 27.81 » »<br />
1884 43.52 » » 25.18 » »<br />
1885 44.51 » » 26.39 » »<br />
<strong>1886</strong> 52.13 » » 29.66 » »
489<br />
Det vil af <strong>de</strong>nne Tabel sees, at Produktionen af ædle Metaller i <strong>1886</strong><br />
var bety<strong>de</strong>ligere end i noget af <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Paa en helt an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> stiller Tallene sig for <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater med<br />
Hensyn til <strong>de</strong>n internationale Omsætning af ædle Metaller. Her har Udforselen<br />
i sidste Fiskalaar (l:ste Juli 1885 til 30 Juni <strong>1886</strong>) i höiere Grad end<br />
i noget af <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> overskre<strong>de</strong>t Indforselen. Til at paavise<br />
<strong>de</strong>tte vil folgen<strong>de</strong> Tal være tilstrækkelige.<br />
Export<br />
Doll.<br />
Import<br />
Doll.<br />
Exp.-Overskud<br />
Doll.<br />
tap.-Overskud<br />
Doll.<br />
1882 49.41 Mill. 42.47 Mill. 6.94 Mill.<br />
1883 31.82 » 28.48 » 3.34 .<br />
1884 67.13 » 37.42 29.71 »<br />
1885 42.23 » 43.24 » 1.01 Mill.<br />
<strong>1886</strong> 72.46 > 38.59 » 33.87 B<br />
For Guld og for Solv særskildt angiver ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tal henholdsvis<br />
Import-, Export- og Overakudsbelöb un<strong>de</strong>r Aarene 1882 til <strong>1886</strong>:<br />
Export<br />
Doll.<br />
1.o Quid.<br />
Import<br />
Doll.<br />
Exp.-Overskud<br />
Doll.<br />
Imp.-Overskud<br />
Doll.<br />
1882 32.58 Mill. 34.37 Mill. 1.79 Mill.<br />
1883 11.60 17.73 » 6.13 »<br />
1884 41.08 » 22.83 » 18.25 Mill.<br />
1885 8.47 » 26.69 18.22<br />
<strong>1886</strong> 42.95 20.74 » 22.21 »<br />
Export<br />
Doll.<br />
2:o Solv.<br />
Import<br />
Doll.<br />
Exp.-Oversk.<br />
Doll.<br />
1882 16.82 Mill. 8.09 Mill. 8.73 Mill.<br />
1883 20.21 » 10.75 » 9.46<br />
1884 26.05 » 14.59 » 11.46<br />
1885 33.75 16.55 » 17.20 »<br />
<strong>1886</strong> 29.51 17.85 11.66<br />
Imp.-Oversk.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel udviser i hvilket Forhold Guld- og Sölvudförselen un<strong>de</strong>r<br />
Fiskalaaret har taget Vei til <strong>de</strong> forskjellige Lan<strong>de</strong> og Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le:<br />
Guld Doll. Solv Doll. Sum Doll. %<br />
Storbritannien 13,783,146 11,410,578 25,193,724 34.77<br />
Tydskland 3,882,799 99,333 3,982,132 5.49<br />
Frankrige 11,578,912 585,157 12,164,069 16.79<br />
Britisk Nord-Amerika ... 1,130,000 6,850 1,136,850 1.57<br />
Mexiko og Centr .-Amerika 40,491 168,660 209,151 0.29<br />
Vestindien 9,527,163 268,203 9,795,366 13.52<br />
Sydamerika 1,782,944 144,953 1,927,897 2.66<br />
Asien og Oceanien 956,696 16,825,505 17.782,201 24.54<br />
Andre Lan<strong>de</strong> 270,040 1,980 272,020 0.37<br />
Total 42,952,191 29,511,219 72,463,410 100.00
490<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel udviser i hvilket Forhold Guld- og Sölvindförselen un<strong>de</strong>r<br />
Fiskalaaret har taget Veien hid fra <strong>de</strong> forskjellige Lan<strong>de</strong> og Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le:<br />
Guld DoII. Solv Doll. Sum Doll. %<br />
Storbritannien 770,875 30,135 801,010 2.08<br />
Tydskland 5,921,677 34,38.6 5,956,063 15.43<br />
Frankrige 4,427,555 146,477 4,574,032 11.85<br />
Andre europeiske Lan<strong>de</strong> 55,701 10,120 65,821 0.17<br />
Britisk Nord-Amerika... 794,829 9,943 804,772 2.08<br />
Mexiko og Otr.-Amerika 1,088,221 16,126,892 17,215,113 44.61<br />
Vestindien 1,116,029 792,501 1,908,530 4.95<br />
Syd-Amerika 897,902 603,989 1,501,891 3.89<br />
Asien og Oceanien 5,633,838 21,012 5,654,850 14.65<br />
Afrika 32,525 21,477 54,002 0.H<br />
Andre Lan<strong>de</strong> 4,197 53,375 57,572 0.16<br />
Total 20,743,349 17,850,307 38,593,656 100.00<br />
Det nu afslutte<strong>de</strong> Kalen<strong>de</strong>raar opviser med Hensyn til Guld<strong>om</strong>sætningen<br />
to forskjellige og afgrænse<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong>r. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater i Aarets<br />
förste Halv<strong>de</strong>l maatte opgive store Summer i Guld til Udlan<strong>de</strong>t, indtraadte i<br />
August Maaned en Tingenes Vending. Aarsagen til <strong>de</strong>nne er at söge i flere<br />
Omstændighe<strong>de</strong>r. S<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n tilbageven<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Tro paa Fremti<strong>de</strong>n öge<strong>de</strong>s<br />
Efterspörgselen efter Kapital, og Rentefo<strong>de</strong>n steg fra Juli af gjennemsnitlig til<br />
5 à 6 %, hvorved atter store Belöb, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iske Tryks Perio<strong>de</strong><br />
hav<strong>de</strong> henligget, paany strömme<strong>de</strong> ind i Forretningernes Kanaler. Samtidig optaarne<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>r sig Krigsskyer i Europa, hvad <strong>de</strong>r foranledige<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Indkjöb<br />
af amerikanske Papirer. En Hve<strong>de</strong>host rigere end nogensin<strong>de</strong> för bebu<strong>de</strong><strong>de</strong>s,<br />
Efterspörgselen efter Hve<strong>de</strong> var livlig og Udforselen steg. Alt <strong>de</strong>tte<br />
medvirke<strong>de</strong> til, at <strong>de</strong>n Guldfl<strong>om</strong>, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> taget<br />
sit Löb til andre Lan<strong>de</strong>, ved Aarets Slutning atter var vendt tilbage.<br />
Paa Pengemarke<strong>de</strong>t notere<strong>de</strong>s Forene<strong>de</strong> Staters 4 % (1907) Bonds un<strong>de</strong>r<br />
Aarets tolf Maane<strong>de</strong>r:<br />
Lavest Höiest<br />
Januar 123 124'/«<br />
Februar 124 s /8 127 1 /,<br />
Marts 125 7 /8 127 3/8<br />
April 126 126'/8<br />
Mai 125 3 /« 126'/8<br />
Juni 126 127'/,<br />
Juli 125 7 /8 127'/8<br />
August 126 1 /, 127<br />
September 126 128<br />
Oktober.... 128'/4 128 3 /4<br />
November 127 5 /8 128 6 /g<br />
December 128 1 /, 129 6 /,<br />
60-Dages-Vexler paa London notere<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> fölger:<br />
Lavest Höiest<br />
Ved Slutningen af Januar 4.86'/8 4.88<br />
> Februar 4.87 4.887,<br />
» Marts 4.86 4.87<br />
» April 4.86 l /8 4.87 '/„<br />
» Mai 4.87 4.88
491<br />
Ved Slutningen af Juni 4.87 1 /« 4,88 1/8<br />
» Juli 4.84 1 /, 4 - 85<br />
» August 4.807„ 4.82<br />
» September 4.81 3 /4 4.83<br />
» Oktober 4.80 4.8 I l /8<br />
» November 4.81 4.82<br />
» December 4.80 4.8l'/8<br />
Disse Tal tale for sig selv. S<strong>om</strong> <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters 4 % Bonds' Stigen<br />
kan ansees s<strong>om</strong> en Gradmaaler for <strong>de</strong>n livligere Efterspørgsel efter amerikanske<br />
Papirer i <strong>de</strong>t Hele taget, saa viser paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> Sterlingskursernes stadige<br />
Fal<strong>de</strong>n hvorle<strong>de</strong>s Han<strong>de</strong>lsbalancen for <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater har stillet sig<br />
gunstigere, alt efters<strong>om</strong> Aaret har nærmet sig sin Slutning. I Virkelighe<strong>de</strong>n<br />
var ogsaa Forhol<strong>de</strong>t <strong>de</strong>tte, at, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n l:ste Juli Importen hav<strong>de</strong> overskre<strong>de</strong>t<br />
Exporten med 1 Mill. Doll., udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n l:ste December <strong>de</strong> elleve Maane<strong>de</strong>rs<br />
samle<strong>de</strong> Udforselsværdier 21 Mill, mere end Indförselsværdierne.<br />
I Fiskalaaret l:ste Juli 1885 til 30 Juni <strong>1886</strong> — hvis Statistik er lagt<br />
til Grund for <strong>de</strong>n fölgen<strong>de</strong> Oversigt over <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters U<strong>de</strong>nrigs<strong>han<strong>de</strong>l</strong>,<br />
da paali<strong>de</strong>lige og fuldstændige Beregninger for Kalen<strong>de</strong>raaret savnes — udviser<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætningen ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tal. Til Sammenligning hidsættes <strong>de</strong> tilsvaren<strong>de</strong><br />
Tal for <strong>de</strong> to foregaaen<strong>de</strong> Aar:<br />
<strong>1886</strong><br />
Mill. Doll.<br />
1885<br />
Mill. Doll.<br />
1884<br />
Mill. Doll.<br />
Export af in<strong>de</strong>nlandske Varer 665.96 726.68 724.96<br />
» » u<strong>de</strong>nlandske » 13.66 15.50 15.65<br />
Totalexport 679.52 742.18 740.51<br />
Import 635.44 577.53 667.70<br />
Total Export og Import 1,314.96 1,319.71 1,408.21<br />
Exportoverskud 44.08 164.65 72.81<br />
Til disse Tal knytter Chefen for <strong>de</strong>t statistiske Bureau fölgen<strong>de</strong> Bemærkninger<br />
:<br />
»Totalværdien af Vareindforsel og Udförsel i <strong>de</strong>t sidste Fiskalaar var Doll.<br />
1,314,960,966, d. v. s. Doll. 4,756,118 mindre end <strong>de</strong>n tilsvaren<strong>de</strong> Værdi<br />
for Fiskalaaret 1884—85. Nedgangen i Værdien af Import- og Exportvare<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
begyndte i 1882—83 s<strong>om</strong> Fölge af et bkon<strong>om</strong>isk Tryk, <strong>de</strong>r ikke var<br />
indskrænket til Amerika, men <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i hele <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mercielle<br />
Ver<strong>de</strong>n. Nedgangen var sær<strong>de</strong>les fölelig i Fiskalaaret 1884 (næsten 139<br />
Mill. Doll.). Den ringe Nedgang i <strong>de</strong>t sidste Aar er et haabefuldt Varsel <strong>om</strong><br />
at Depressionen har naaet sit laveste Punkt cg at <strong>de</strong>r forestaar en Perio<strong>de</strong> af<br />
öget Han<strong>de</strong>lsvirks<strong>om</strong>hed og national Trivsel . . .<br />
»Foranstaaen<strong>de</strong> K<strong>om</strong>mentar er grun<strong>de</strong>t paa en Sammenligning af Værdier;<br />
men sammenstiller man Mæng<strong>de</strong>rne af <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Nedgangsperio<strong>de</strong>n exportere<strong>de</strong><br />
Hovedartikler, saa er Proportionen for Nedgangen i Udförselskvantiteterne meget<br />
mindre end Proportionen for Værdiernes Aftagen, hvilket viser, at Nedgangen<br />
i U<strong>de</strong>nrigs<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Totalværdi mere maa tilskrives fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser end<br />
en Formindskning af Affærernes Omfang og uanvendt Arbeidskraft.»<br />
Til Ty<strong>de</strong>liggjörelse af <strong>de</strong>nne Paasland hidsættes fölgen<strong>de</strong> Tabel over Mæng<strong>de</strong>r<br />
og Værdier af in<strong>de</strong>nlandske Varer exportere<strong>de</strong> henholdsvis un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 30<br />
Juni <strong>1886</strong> og 30 Juni 1881 en<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Aar samt over <strong>de</strong>n procentvise Af- eller<br />
Tiltagen i Mæng<strong>de</strong> og Værdi af samme Varer i <strong>de</strong>t sidste Femaar:
492<br />
Kvantiteter<br />
<strong>1886</strong> 1881<br />
% ~<br />
eller +<br />
Værdier<br />
<strong>1886</strong> 1881<br />
Mill. Doll.<br />
eller +<br />
B<strong>om</strong>uld, raa ll. Mill. 2,068.04 2,100.33 — 6.1 205.08 247.C9 —17.3<br />
Maia Bush. • 63.65 91.90 —30.7 31.73 50.70 -37.4<br />
Maismel Bblls » 0.293 0.433 —32.s 0.8B 1.27 —33.8<br />
Hve<strong>de</strong> Bush. » 57.76 150.5« —61.7 50.28 167.70 —70.2<br />
Hve<strong>de</strong>mel Bblls » 8.18 7.94 + 2.9 38.44 45.05 —14.6<br />
Leven<strong>de</strong> Dyr Stk. > 0.119 0.186 —35.8 10.96 14.30 —23.4<br />
Röget Flesk ll. » 419.79 746.94 —43.8 31.64 61.16 —48.2<br />
Saltet Flesk ffi » 87.27 107.9S —19.1 6.12 8.27 —38.1<br />
Ister S > 293.73 378.14 —22.3 20.36 35.23 —42.2<br />
Mineralolie Gall. » 577.78 397.66 +45.4 40.31 30.20 +24.«<br />
Tobaksbla<strong>de</strong> « » 292.77 227.03 +29.0 27.16 18.74 +43.9<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabeller giver et Bille<strong>de</strong> af <strong>de</strong> Fluktuationer, <strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n 1880<br />
har fun<strong>de</strong>t Sted i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Han<strong>de</strong>l med England, Tydskland, Frankrige<br />
og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger:<br />
Storbritannien og Irland.<br />
Fiskalaar Import fra Export til Total Exp.-Overskud<br />
1880 Mill. Doll. 210 453 663 243<br />
1881 » 174 481 655 307<br />
1882 > 195 408 603 213<br />
1883 > 188 425 613 237<br />
1884 » 162 386 548 224<br />
1885 > 130 398 534 262<br />
<strong>1886</strong> » 154 348 502 194<br />
Tydskland.<br />
Overskud af<br />
Fiskalaar Imp. fra Exp. til Total Import Export<br />
1880 Mill. Doll. 52 57 109 — 5<br />
1881 » 52 70 122 — 18<br />
1882 » 56 54 110 2 —<br />
1883 » 57 66 123 — 9<br />
1884 » 65 60 125 5 —<br />
1885 » 63 62 125 1 —<br />
<strong>1886</strong> » 69 61 130 8 —<br />
Frankrige.<br />
Overskud af<br />
Fiskalaar Imp. fra Exp. til Total Import Export<br />
1880 Mill. Doll. 69 100 169 — 31<br />
1881 » 69 94 163 — 25<br />
1882 » 88 50 138 38 —<br />
1883 » 97 58 155 39 —<br />
1884 » 70 50 120 20 —<br />
1885 » 56 46 102 10 —<br />
<strong>1886</strong> > 63 41 104 22 —
493<br />
Sverige og Norge.<br />
Overskud af<br />
Fiskalaar Import fra Export til Total Import Export<br />
1880... Doll. 688,963 2,386,403 3,075,366 — 1,697,440<br />
1881... » 947,896 3,406,296 4,354,192 — 2,458,400<br />
1882... » 1,639,972 1,743,791 3,383,763 — 103,821<br />
1883... » 1,831,171 2,824,548 4,655,719 — 993,377<br />
1884... » 3,049,838 2,443,162 5,493,000 606,676 —<br />
1885... » 2,610,671 3,118,278 5,728,949 — 507,607<br />
<strong>1886</strong>... » 2,563,033 2,938,187 5,501,220 — 375,154<br />
Det vil af ovenstaaen<strong>de</strong> sees, at me<strong>de</strong>ns en bety<strong>de</strong>lig Nedgang har fun<strong>de</strong>t<br />
Sted i Omsætningen med England og Frankrige, har Han<strong>de</strong>len med Tydskland været<br />
livligere end nogensin<strong>de</strong>. Den foröge<strong>de</strong> Indförsel fra <strong>de</strong>tte Land fal<strong>de</strong>r hovedsagelig<br />
paa B<strong>om</strong>ulds- og Uldtilvirkninger samt Jern- og Staalprodukter; Udförselen<br />
<strong>de</strong>rtil er stegen for ubearbei<strong>de</strong>t B<strong>om</strong>ulds Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Af amerikansk Mineralolie<br />
<strong>de</strong>rimod konsumerer Tydskland bety<strong>de</strong>lig mindre end för; me<strong>de</strong>ns Statistiken<br />
for 1877 udviste en Udförsel til tydske Havne af Mineralolie til ea<br />
Værdi af Doll. 17,263,000, har lidt efter lidt <strong>de</strong>n russiske Konkurranee erobret<br />
Marke<strong>de</strong>t, saa at Exporten i <strong>1886</strong> kun belöb sig til Doll. 7,752,000.<br />
Nedgangen i Udforselen til Frankrige maa hovedsagelig tilskrives <strong>de</strong>t fra<br />
1882 dateren<strong>de</strong> Forbud mod Import af amerikanske Fleskeprodukter. Imidlertid<br />
har i <strong>de</strong>t sidste Tiaar ogsaa Efterspörgselen efter amerikansk Hve<strong>de</strong> været<br />
langt ringere i Frankrige end tidligere.<br />
De un<strong>de</strong>r Fiskalaaret exportere<strong>de</strong> in<strong>de</strong>nlandske Produkter klassificeres paa<br />
föigen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Værdi %<br />
Landbrugsprodukter Doll. 484,954,595 72.82<br />
Manufakturprodukter » 106,419,692 15.98<br />
Mineralprodukter (incl. Mineralolie)... » 57,994,553 8.71<br />
Skovprodukter » 6,743,727 l.01<br />
Fiskeriprodukter » 5,138,806 0.77<br />
Andre Produkter » 4,713,156 0.71<br />
Total Doll. 665,964,529 100.00<br />
Specificeret for <strong>de</strong> fornemste Exportartiklers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stiller Udförselsværdierne<br />
sig i <strong>de</strong> tre sidste Aar s<strong>om</strong> angivet i ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
B<strong>om</strong>uld Doll. 210,045,576 213,799,149 208,900,415<br />
Kornvarer » 125,846,558 160,370,821 162,544,715<br />
Næringsmidler ... » 90,625,216 107,331,456 114,353,788<br />
Mineralolie > 50,199,844 50,256,947 47,103,248<br />
Tobak » 30,424,998 24,767,305 20,296,217<br />
Trævarer > 20,743,390 21,464,322 24,275,128<br />
Jern og Staal » 15,755,490 16,605,046 21,921,962<br />
Af Hve<strong>de</strong> og Mais udförtes:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Hve<strong>de</strong> for Doll. 50,262,715 72,933,097 75,026,678<br />
Hve<strong>de</strong>mel » 38,442,955 52,146,336 51,139,696<br />
Mais » 31,730,922 28,003,863 27,648,044<br />
Maismel » 858,370 816,459 818,739<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 35
494<br />
Til ovenstaaen<strong>de</strong> Tal knytter Chefen for <strong>de</strong>t Statistiske Bureau fölgen<strong>de</strong><br />
Bemærkninger:<br />
»Værdien af <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Kornexport belöb sig i sidste Fiskalaar<br />
til Doll. 125,846,658, en Aftagen af Doll. 34,524,263, sammenlignet med<br />
Exportværdien i 1885, og af Doll. 143,710,162, sammenlignet med Værdien<br />
i 1881.<br />
Europa er vort hovedsagelige Kornmarked. I <strong>de</strong> sidste fem Aar har <strong>de</strong><br />
europæiske Indhöstninger været forholdsvis rigere end i <strong>de</strong> fem umid<strong>de</strong>lbart<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aaar. Den oge<strong>de</strong> Produktion i europæiske og andre Lan<strong>de</strong> bar<br />
bevirket Nedgang i Kornpriserne. Jor<strong>de</strong>ns Afkastning, skjönt til alle Ti<strong>de</strong>r<br />
en vigtig Faktor i et Lands Velstand, har for oss icke længer <strong>de</strong>n samme Betydning<br />
s<strong>om</strong> för — en Fölge af andre Lan<strong>de</strong>s voxen<strong>de</strong> Hvc<strong>de</strong>frembringelse og<br />
af snare og billige Transportmidler. Ver<strong>de</strong>n afhænger nu mindre end i tidligere<br />
Aar af et særskilt Lands Höst, forsaavidt s<strong>om</strong> K<strong>om</strong>munikationernes Lettelse afstedk<strong>om</strong>mer<br />
at en Nedgang i <strong>de</strong>t ene Lands Höst opveies ved Overskud<strong>de</strong>t i et<br />
an<strong>de</strong>t Lands.<br />
Nedgangen i Hve<strong>de</strong>priserne bar været sær<strong>de</strong>les fölelig. Den gjennemsnitlige<br />
Exportpris for en Bushel Hve<strong>de</strong> var i 1881 Doll. 1.11, og <strong>de</strong>n dale<strong>de</strong><br />
til Cent. 87.2 un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidste Fiskalaar. I 1885 var Exportmid<strong>de</strong>lprisen<br />
Cent. 86.2, eller <strong>de</strong>t laveste Punkt til hvilket Gjennemsnitsprisen har sænket<br />
sig i mange Aar. Aarsagerne til Nedgangen var forskjelligarte<strong>de</strong> — foröget<br />
fremmed Produktion, mest i Rusland og britisk Ostindien, s<strong>om</strong> et Resultat af<br />
<strong>de</strong>n forholdsvis lave Arbeidslön i disse Lan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>rnæst flere og billigere Transportmidler<br />
tillands og tilsös, og en<strong>de</strong>lig <strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>lige ökon<strong>om</strong>iske Tryk,<br />
<strong>de</strong>r har gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i alle <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sdriven<strong>de</strong> Stater . . .<br />
I 1880 exportere<strong>de</strong> <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, Rusland, Indien, Australien og<br />
<strong>de</strong>n Argentinske Republik tilsammen 208,987,072 Bushels Hve<strong>de</strong>. De Forene<strong>de</strong><br />
Staters An<strong>de</strong>l heraf belöb sig til 69.13 % I 1884 udforte <strong>de</strong>samme<br />
Lan<strong>de</strong> 202,352,523 Bushels. De Forene<strong>de</strong> Stater hav<strong>de</strong> heri kun en An<strong>de</strong>l<br />
af 40.34 X- Vor An<strong>de</strong>l i Exporten for 1885 er sandsynligvis endnu ringere.»<br />
Disse Betragtninger ly<strong>de</strong>r noget pessimistiske og har vistnok for en <strong>de</strong>l<br />
sin Grund i <strong>de</strong> mindre glæ<strong>de</strong>lige Resultater, Fiskalaarets Statistik opviser. Det<br />
er imidlertid neppe tvivls<strong>om</strong>t, at Kalen<strong>de</strong>raarets Export vil vise sig at have<br />
været langt bety<strong>de</strong>ligere end Fiskalaarets. Hvad atter angaar <strong>de</strong>n dalen<strong>de</strong> Proportion,<br />
til hvilken <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater har seet sin Kornexport reduceret i<br />
Beregningen over <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Cerealieudfbrsel, saa maa ikke oversees, at mere<br />
end 500 Millioner Acres Land i Unionen endnu staar aabne for Agerdyrkning.<br />
Den samle<strong>de</strong> Trævareexport opgik un<strong>de</strong>r Fiskalaaret, s<strong>om</strong> ovenfor anfört,<br />
til en Værdi af Dol). 20,743,390. Trælastexporten bestod hovedsagelig af:<br />
Kvantiteter Værdier<br />
»Boards», Planker og Bord... m. Fod 435,608 Doll. 6,620,911<br />
Saget Tömmer » 193,344 s 2,092,557<br />
Hugget Tömmer Kbfd 5,077,612 » 829,109<br />
Af disse Kategorier udfortes fölgen<strong>de</strong> Kvantiteter fra ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Havne:<br />
»Boards», Planker<br />
og Bord<br />
Saget Tömmer Hugget Tömmer<br />
Apalachicola m. F. 6,632 m. F. 3,903 Kbfd 345,424<br />
Brunswick » 24,816 » 28,121 » 382,462<br />
Mobile » 17,282 » 23,110 » 1,187,531
495<br />
Pearl River m. P. 25,999 m. F. 5,188 Kbfd 555,087<br />
Pensacola » 74,736 » 112.627 B 1,074,814<br />
Savannah » 16,905 B 4,033 B 146,528<br />
De fornemste Exportartikler til Sverige og Norge var (klassificere<strong>de</strong> efter<br />
udförte Værdier):<br />
Exportmæng<strong>de</strong>r Værdier<br />
1. Raffineret Mineralolie Gall. 8,258,596 Doll. 669,447<br />
2. Ubearbei<strong>de</strong>t B<strong>om</strong>uld ll. 7,192,303 » 669,385<br />
3. Saalelæ<strong>de</strong>r > 415,749<br />
4. Röget Flesk 4,912,927 340,439<br />
5. Mais _... Bush. 452,680 » 236,590<br />
6. Sirup Gall. 725,987 » 134,742<br />
7. Smör S 400,723 » 52,581<br />
8. Ister B 631,371 i> 45,302<br />
9. Frösorter » 42,238<br />
10. Nafta „ Gall. 502,481 » 38,856<br />
11. Saltet Oxekjöd tg 692,600 37,050<br />
12. Raffineret Sukker > 403,927 26,995<br />
13. Tobaksbla<strong>de</strong> 235,143 » 24,767<br />
14. Gjödningsstoffe Tons 3,235 » 19,660<br />
15. Hve<strong>de</strong> Bush. 16,508 » 15,523<br />
16. Höst- og Slaamaskiner » 15,016<br />
17. Saltet Flesk 228,100 13,053<br />
18. Agerbrugsredskaber (andre end Hostog<br />
Slaamaskiner) » 12,884<br />
19. Raa Mineralolie Gall. 186,794 » 11,600<br />
20. Sage- og Værktöj > 8,702<br />
21. Hugget og sagct Tömmer » 7,838<br />
22. Symaskiner og Dele af » 7,830<br />
23. Diverse Jern og Staaltillvirkninger 7,471<br />
24. Hve<strong>de</strong>mel Barr. 1,461 6,227<br />
25. Cigaretter 5,108<br />
26. Træmanufakturer 4,431<br />
27. Harpix T> 1,700 » 4,130<br />
28. Ferske Æbler » 1,529 4,039<br />
29. Maskineri » 3,928<br />
30. Ure og Dele <strong>de</strong>raf 3,506<br />
Den samle<strong>de</strong> Export til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger opgik, s<strong>om</strong> paa sit Sted allere<strong>de</strong><br />
anfört, til Boll. 2,938,187, hvilket, sammenlignet med Exporten i 1885,<br />
viser en Mindskning af Doll. 180,000. Denne Mindskning fal<strong>de</strong>r hovedsagelig<br />
paa fölgen<strong>de</strong> Artikler:<br />
Saalelæ<strong>de</strong>r (Doll. 415,749 mod Doll. 465,869 i 1885),<br />
Röget Flesk (Doll. 340,439 mod Doll. 529,935 i 1885) og<br />
Nafta (Doll. 38,856 mod Doll. 77,088 i 1885).<br />
Til Gjengjæld opviser Statistiken en foröget Export af:<br />
Mais (Bush. 452,680 og Doll. 236,590 mod Bush. 359,000 og Doll.<br />
187,690 i 1885),<br />
Sirup (Doll. 134,742 mod Doll. 103,078 i 1885),<br />
Smör (Doll. 52,581 mod Doll. 29,422 i 1885) og
496<br />
Ister (Doll. 45,302 mod Doll. 14,616 i 1885).<br />
De to bety<strong>de</strong>ligste Exportartikler, B<strong>om</strong>uld og Petroleum, har ikke været<br />
udsatte for fölelige Fluktuationer. Udforselen af raffineret Mineralolie var noget<br />
större baa<strong>de</strong> i Mæng<strong>de</strong> og Værdi (Gall. 8,258,596 og Doll. 669,447 mod<br />
Gall. 7,978,871 og Doll. 650,575 i 1885). Udforselen af ubearbei<strong>de</strong>t B<strong>om</strong>uld<br />
<strong>de</strong>rimod steg vel i Mæng<strong>de</strong>, men faldt i Værdi ($8 7,192,303 og Doll.<br />
669,385 mod
497<br />
5. Jern og Staal:<br />
Jernmalm Doll. 1,306,033 Doll. 953,596<br />
Tilvirkninger... » 37,534,078 » 33,610,093<br />
Total Doll. 38,840,111 6.11 Doll. 34,563,689 5.98<br />
6. Kemikalier Doll. 37,845,218 5.96 Doll. 35,070,816 6.07<br />
7. Linvarer:<br />
utilvirket » 9,960,367 » 12,362,498<br />
tilvirket.- » 20,963,135 » 20,492,3 76<br />
Total Doll. 30,923,502 4.87 Doll. 32,854,874 5.69<br />
8. B<strong>om</strong>uld:<br />
raa_ Doll. 672,508 954,760<br />
bearbei<strong>de</strong>t 5> 29,709,266 B 27,197,241<br />
Total Doll. 30,381,774 4.78 Doll. 28,152,001 4.88<br />
9. Hu<strong>de</strong>r og Skind Doll. 26,699,313 4.20 » 20,586,443 3.56<br />
Der var, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t af disse Tal vil sees, en fölelig Nedgang i Importen af<br />
Kaffe og utilvirke<strong>de</strong> Linvarer, <strong>de</strong>rimod en Stigning i Udforselen af Sukker, raa<br />
Uld, raa Silke, Jern og Staal, Kemikalier, B<strong>om</strong>uldsvarer, Hu<strong>de</strong>r og Skind.<br />
Indforselen fra Sverige og Norge bestod af fblgen<strong>de</strong> Artikler (kun minimale<br />
Importer er u<strong>de</strong>ladte):<br />
A) Toldfrie. Værdier<br />
1. Hu<strong>de</strong>r og Skind Doll. 13,908<br />
2. Frösorter » 4,682<br />
3. Tryksager » 1,233<br />
4. Æg » 1,085<br />
5. Kemikalier » 818<br />
6. Frugt » 517<br />
B) Toldpligtige:<br />
1. Stangjern » 1,171,352<br />
2. »Wire rods», Jern og Staal » 787,140<br />
3. »Ingots», »Blo<strong>om</strong>s» etc., af Staal » 131,913<br />
4. Fiskeolie » 50,519<br />
5. Sild, nedlagt eller saltet » 46,303<br />
6. Fisk, ikke specificeret » 32,303<br />
7. Boger, Graveringer etc » 30,783<br />
8. Rujern J> 24,627<br />
9. Anjovis o. 1 » 11,833<br />
10. Sukkervarer » 7,653<br />
11. Torsk - » 7,082<br />
12. Ost - » 4,841<br />
13. Knivsmedarbei<strong>de</strong>r » 3,254<br />
14. Jernskrab » 2,915<br />
15. Maskiner ... » 2,807<br />
16. Flasker og Kar » 2,290<br />
17. Spirituosa » 2,132
498<br />
18. Toldpligtige Kemikalier Doll. 2,096<br />
19. Trævarer » 1,610<br />
20. »Anvils», »Axles», »Forgings» » 1,400<br />
21. Pelsværk » 1,265<br />
22. Hamp » 1,213<br />
23. Toldpligtig Pragt » 1,059<br />
24. Handsker. » 777<br />
25. Papirvarer » 434<br />
26. Kunstværker » 323<br />
27. Jern- og Staalvarer, ikke specificere<strong>de</strong> » 279<br />
28. Messingvarer » 270<br />
29. Kiödprodukter » 261<br />
30. Maltdrikke » 254<br />
31. Sild, törret og rbget » 241<br />
32. Juvelerarbei<strong>de</strong>r » 212<br />
33. Musikinstrumenter » 188<br />
34. B<strong>om</strong>uldsvarer » 170<br />
35. Farver » 140<br />
Den samle<strong>de</strong> Import fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger opgik, s<strong>om</strong> på an<strong>de</strong>t Sted<br />
allere<strong>de</strong> anfört, til Doll. 2,563,033, hvilket, sammenlignet med Importen i<br />
1885, viser en Mindskning af Doll. 47,638. Værdimindskningen fal<strong>de</strong>r hovedsagelig<br />
på folgen<strong>de</strong> Artikler:<br />
»Wire rods» (Doll. 787,140 mod Doll. 931,316 i 1885),<br />
Hu<strong>de</strong>r og Skind (Doll. 13,908 mod Doll. 30,249 i 1885)<br />
Æg (Doll. 1,085 mod Doll. 8,817 i 1885) og<br />
Maskineri (Doll. 2,807 mod Doll. 7,742 i 1885).<br />
Til Gjengjæld fandt en foröget Import sted af:<br />
Stangjern (Doll. 1,171,352 mod Doll. 1,138,819 i 1885),<br />
»Ingots», »Blo<strong>om</strong>s» etc. af Staal (Doll. 131,913 mod Doll. 61,882 i<br />
1885),<br />
Fiskeolie (Doll. 50,519 mod Doll. 45,283 i 1885),<br />
Nedlagt eller saltet Sild (Doll. 46,303 mod Doll. 29,475 i 1885) og<br />
Boger, Graveringer etc. (Doll. 30,783 mod Doll. 19,640 i 1885).<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel udviser <strong>de</strong>n hele Indförsel af Jern og Staal sammenstillet<br />
med Importen <strong>de</strong>raf fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger:<br />
Fra <strong>de</strong> For-ene<strong>de</strong> Riger<br />
Totalimport<br />
1. Jernmalm Tons 701,243<br />
2. Rujern » 261,674 1,226<br />
3. Jernskrab » 49,220 101<br />
4. Staalskrab » 4,278<br />
5. Stangjern Lbs 75,074,661 58,652,135<br />
6. Skinner af Jern Tons 31<br />
7. Skinner af Staal » 10,476<br />
8. Baand til Baller Lbs 36,079,629<br />
9. »Hoops», »Bands», »Scroll» af Jern... » 254,168<br />
10. »Hoops» »Bands», »Strips», »Sheet»,<br />
»Piates» af Staal Lbs 7,065,318 1,031<br />
11. »Ingots», »Blo<strong>om</strong>s» etc. af Staal » 144,276,768 6,815,539
499<br />
12. Jernpla<strong>de</strong>r Lbs 13,781,841<br />
13. Tinpla<strong>de</strong>r » 572,252,699<br />
14. »Wire rods», Jern og Staal » 303,584,771 37,043,844<br />
15. »Wire rope», »Strand» » 5,833,001<br />
16. »Anvils», »Axles», Forgings» » 1,887,613 5,100<br />
17. Kiaetting » 1,278,908<br />
18. Knivsmedarbei<strong>de</strong>r Doll. 1,680,210 3,254<br />
19. File » 48,853<br />
20. Sky<strong>de</strong>vaaben » 860,609<br />
21. Maskineri » 1,246,496 2,807<br />
22. Naale » 334,832<br />
23. Andre Tilvirkninger » 1,436,053 279<br />
I <strong>de</strong>t hele er Importen, sammenlignet med 1885, tiltaget:<br />
for Jernmalm med Tons 275,373<br />
» Rujern » » 109,715<br />
» Stangjern » Lbs 1,701,533<br />
» »Ingots», »Blo<strong>om</strong>s» etc. ... » » 101,680,931<br />
» »Wire rods» » » 44,044,025<br />
Den hovedsagelige Indförsel af Jernmalm foregaar frem<strong>de</strong>les fra Spanien.<br />
Rujernet k<strong>om</strong>mer næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fra England og Skotland. Næsten fire<br />
Femte<strong>de</strong>le af <strong>de</strong>t importere<strong>de</strong> Stangjern k<strong>om</strong> fra Sverige. De störste Kvantiteter<br />
af »Ingots», Blo<strong>om</strong>s» etc. af Staal sen<strong>de</strong>s fra Tydskland og England.<br />
I Indforselen af »Wire rods» rangerer Tydskland först, med bety<strong>de</strong>ligt over<br />
Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import; <strong>de</strong>rnæst k<strong>om</strong>mer i Rækkefölge Belgien, <strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Riger og England.<br />
Betræffen<strong>de</strong> Jernkonjunkturerne skriver Vicekonsulen i Boston:<br />
»Udsigterne for Salg af svensk Jern er ikke opmuntren<strong>de</strong>. Import af<br />
Staal fra Westpbalen er i stadig Stigen, da Konsumenterne er af <strong>de</strong>n Mening,<br />
at tydsk Staal paa Grund af <strong>de</strong>ts i sidste Tid forbedre<strong>de</strong> Tilvirkning i mange<br />
Henseen<strong>de</strong> kan benyttes s<strong>om</strong> Substitut for <strong>de</strong>t svenske Jern. Det tydske<br />
Staals forholdsvise Billighed sætter <strong>de</strong>t istand til med Held at konkurrere med<br />
svensk Jern, og med mindre en Prisnedsættelse for <strong>de</strong>tte sidste fin<strong>de</strong>r Sted,<br />
er <strong>de</strong>t at befrygte, at tydsk Staal end y<strong>de</strong>rligere vil trænge ind paa Omraa<strong>de</strong>r,<br />
hvor <strong>de</strong>t svenske Jern hidtil har fun<strong>de</strong>t Afsætning. Stemningen blandt Fabrikanterne<br />
synes at være <strong>de</strong>n, at <strong>om</strong> Prisen for svensk Jern sættes til Doll. 40<br />
pr Ton, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong> foretrække <strong>de</strong>t for tydsk Staal à Doll. 30 pr Ton. Paa<br />
samme Tid indrömmes rigtignok, at i mange Tilfæl<strong>de</strong> kan tydsk Staal med<br />
<strong>de</strong>ts nuværen<strong>de</strong> Beskaffenhed ikke erstatte <strong>de</strong>t svenske Jern. Men <strong>de</strong>tte<br />
Forholds Varighed tur<strong>de</strong> kun være et Tidsspörgsmaal, og forbedre<strong>de</strong> Fremgangsmaa<strong>de</strong>r<br />
i Staalproduktionen vil her forandre adskilligt. Spigerfabrikanterne,<br />
<strong>de</strong>r för konsumere<strong>de</strong> meget svensk Jern, benytter <strong>de</strong>tte nu meget lidt,<br />
©g Tilvirkerne af Jerntraadsgiær<strong>de</strong>r har i <strong>de</strong> sidste Aar u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> brugt<br />
tydsk Staal paa Grund af <strong>de</strong>ts Billighed. Priserne for svensk Jern har un<strong>de</strong>rgaaet<br />
ubety<strong>de</strong>lige Forandringer i Aarets Löb og staar i Gjennemsnit £ 1 pr<br />
Ton lavere end ved Slutningen af 1885. Efterspörgselen efter svensk Jern<br />
var ved Aarets Udgang livlig fra Jerntraad- og Staalfabrikanter; men <strong>de</strong>t vil<br />
være nödvendigt at gjöre Indrömmelser med Hensyn til Priserne, skal ikke <strong>de</strong>t<br />
svenske Jern endmere fortrænges af <strong>de</strong>t tydske Produkt.»<br />
Angaaen<strong>de</strong> Udsigten for Udforselen af norsk Træmasse skriver ovennævnte<br />
Vicekonsul:
500<br />
»Nogle Sendninger af kemisk Træmasse fra Norge modtoges i Boston sidste<br />
Aar og konsumere<strong>de</strong>s af en stor Papirfabrik i Fitchburg, Massachusetts. Da<br />
store Mæng<strong>de</strong>r af Træmasse nu gaar til ved Papirmanufakturerne i Nærhe<strong>de</strong>n<br />
af Boston, og da Toldsatsen for <strong>de</strong>nne Vare kun belöber sig til 10 % ad<br />
Valorem, skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>t synes muligt for norsk Træmasse at konkurrere med<br />
Nova Seotias og <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>nlandske Produkt, og Indforselen af <strong>de</strong>nne Vare<br />
bur<strong>de</strong> öges.»<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Piskeimport til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater un<strong>de</strong>r Finantsaaret<br />
1885 hav<strong>de</strong> udgjort en Værdi af Doll. 5,010,614, belöb <strong>de</strong>n sig un<strong>de</strong>r<br />
sidste Fiskalaar kun til Doll. 3,251,877. Forhol<strong>de</strong>t mellem Indforselen af<br />
toldfrie og toldpligtige Fiskevarer var:<br />
1885 <strong>1886</strong><br />
Toldfrie for Doll. 3,499,064 985,573<br />
Toldpligtige B B 1.^511,550 2,266,304<br />
Nedgangen i <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Indförsel og <strong>de</strong>t forrykke<strong>de</strong> Forhold mellem Importen<br />
af toldfri og toldpligtig Vare fin<strong>de</strong>r sin Forklaring <strong>de</strong>ri, at kanadiske<br />
Fiskeriprodukter nu, efteråt Forlængelsen af Washington-Traktaten af 17 Juni<br />
1871 er udlöben, er un<strong>de</strong>rgivne <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Toldtarifs Bestemmelser.<br />
Man savner Materiale til at bedömme, hvorvidt vor Fiskeexport allere<strong>de</strong> har<br />
havt Anledning til at profitere af, at en hidtil heldigere stillet Medbeiler har<br />
maattet un<strong>de</strong>rordne sig <strong>de</strong>n almene Konkurrences Betingelser; en Kjendsgjerning<br />
er <strong>de</strong>t imidlertid, at Indforselen fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger er stegen fra en<br />
Værdi af Doll. 124,729 i 1885 til Doll. 148,281 i <strong>1886</strong>.<br />
Importen af Tændstikker er nylig bleven truffen af en Forholdsregel, s<strong>om</strong>,<br />
hvis <strong>de</strong>n forbliver i Kraft, bety<strong>de</strong>ligt tur<strong>de</strong> vanskeligejöre Indforselen af <strong>de</strong>nne<br />
Vare. Me<strong>de</strong>ns selve Æskerne hidtil enten har betalt samme Told s<strong>om</strong> Tændstikkerne<br />
(35 % ad Valorem) eller har været ganske toldfrie, er fra l:ste December<br />
<strong>1886</strong> gjennem en ny Fortolkning af Tariffen en Told af 100 % ad Valorem<br />
bleven paalagt Æskerne. Da Forestillinger er blevne gjorte i Hensigt at<br />
faa <strong>de</strong>nne Fortolkning ophævet, bör dog ethvert Haab paa en Tilbageven<strong>de</strong>n af<br />
Forhol<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t var för l:ste December, ikke opgives.<br />
I<strong>de</strong>t man hermed slutter Oversigten over <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning<br />
med Udlan<strong>de</strong>t, skal man tilföje, at Værdien af <strong>de</strong> Varer, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r<br />
Fiskalaarets Löb modtages fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> for at passere vi<strong>de</strong>re over<br />
Unionens Territorium eller for umid<strong>de</strong>lbart at <strong>om</strong>skibes i en af Unionens<br />
Havne, med Bestemmelse til andre fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, belöb sig til Doll. 37,038,264.<br />
Af saadanne Varer modtoges fra Sverige og Norge for Doll. 7,714 og til<br />
Sverige og Norge for Doll. 1,160. Skjönt Transit<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en jo ikke kan ansees<br />
s<strong>om</strong> tilhören<strong>de</strong> <strong>de</strong>n egentlige Import og Export, har man ikke ganske villet<br />
forbigaa <strong>de</strong>n, da <strong>de</strong>n er af ikke ringe Betydning for Fragtfarten.<br />
Den samle<strong>de</strong> Transports Værdier — indförte, udförte og transiteren<strong>de</strong><br />
Varer — opgik un<strong>de</strong>r Fiskalaaret til et Belöb af Doll. 1,389,037,494. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel udviser <strong>de</strong>n Procentan<strong>de</strong>l, <strong>de</strong> forskjellige Befordringsmaa<strong>de</strong>r<br />
bar havt i <strong>de</strong>nne Transport:<br />
Jernbaner og andre Befordringsmidler 5.55 %<br />
Amerikanske Fartöier:<br />
Dampskibe 6.96 »<br />
Seilskibe 8.12 »<br />
Total 15.07 %
501<br />
U<strong>de</strong>nlandske Fartöier:<br />
Dampskibe 65.25 %<br />
Seilskibe 14.13 »<br />
Total 79.38 %<br />
Disse Tal ledsages af Chefen for <strong>de</strong>t statistiske Bureau med fdlgen<strong>de</strong> Ord:<br />
»Det er ydmygen<strong>de</strong> for vor Nationalstolthed, at kun 15 % af U<strong>de</strong>nrigs<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens<br />
Værdier transporteres paa in<strong>de</strong>nlandske Skibe, og at i <strong>de</strong>nne Dampkraftens<br />
Tidsal<strong>de</strong>r kun 7 % af vor U<strong>de</strong>nrigs<strong>han<strong>de</strong>l</strong> besörges paa Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r bærer <strong>de</strong>t nationale Flag, me<strong>de</strong>ns 65 % af <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>l med al <strong>de</strong>ns<br />
Vinding og Anven<strong>de</strong>lse af Kapital og Arbei<strong>de</strong> besörges af fremme<strong>de</strong> Fartöier . . .<br />
At Proportionen af <strong>de</strong> Værdier, <strong>de</strong>r transporteres paa vore egne Skibe, er<br />
sunket fra 75 % i 1856 til 15 % i <strong>1886</strong>, er en Kjendsgjerning, <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong><br />
vække os til Erkjen<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n Fare, <strong>de</strong>r forestaar for at vor u<strong>de</strong>nrigske<br />
Fragtfart helt og hol<strong>de</strong>nt tilintetgjöres.»<br />
Den amerikanske Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>s Drægtighed var <strong>de</strong>n 30 Juni <strong>1886</strong>:<br />
1) Seilfartöier (inclusive Pramme og Kanalbaa<strong>de</strong>)... 2,608,152 Tons<br />
2) Dampskibe 1,522,984 »<br />
Tilsammen 4,131,136 Tons<br />
Sammenlignet med 1885 formindske<strong>de</strong>s Seilfartöiernes Drægtighed med<br />
62,865 Tons, me<strong>de</strong>ns Dampskibenes foröge<strong>de</strong>s med 28,067 Tons.<br />
Med Fartöiernes Anven<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong> Maalestok for<strong>de</strong>les <strong>de</strong>n amerikanske Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>s<br />
Tonnage s<strong>om</strong> fölger:<br />
1) U<strong>de</strong>nrigsk Fart Tons 1,088,041<br />
2) Kystfart » 2,939,252<br />
3) Hvalfangst » 23,138<br />
4) Torskefangst » 80,705<br />
Tilsammen Tons 4,131,136<br />
Den sammenlagte Drægtighed af i u<strong>de</strong>nrigsk Fart un<strong>de</strong>r Fiskalaaret ank<strong>om</strong>ne<br />
Skibe udgjor<strong>de</strong> henholdsvis i 1885 og <strong>1886</strong>:<br />
1) Ank<strong>om</strong>ne til Söhavne:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
a) amerikanske Tons 2,761,795 2,709,212<br />
b) u<strong>de</strong>nlandske - » 9,468,004 9,578,280<br />
2. Ank<strong>om</strong>ne til Indlandshavne:<br />
Tilsammen Tons 12,229,799 12,287,492<br />
a) amerikanske Tons 469,778 422,799<br />
b) u<strong>de</strong>nlandske » 2,436,039 2,594,536<br />
Tilsammen Tons 2,905,817 3,017,335<br />
Det sammenlagte Antal af med Ladning til Distriktet ank<strong>om</strong>ne svenske og<br />
norske Fartöier udgjor<strong>de</strong> i Kalen<strong>de</strong>raarene:
Svenske<br />
Antal Drægtighed<br />
1880 61 28,213 Tons 407<br />
1881 54 27,993 » 388<br />
1882 27 12,437 » 361<br />
1883 31 13,608 » 307<br />
1884 30 15,568 » 260<br />
1885 35 18,582 s 239<br />
502<br />
Norske<br />
Antal Drægtighed<br />
161,959 Tons<br />
11,089 Kl.<br />
468<br />
173,926 Tons .<br />
5,775 Kl.<br />
44J<br />
167,137 Tons<br />
2,505 Kl.<br />
388<br />
143,646 Tons ...<br />
617 Kl.<br />
6åS<br />
136,646 tons<br />
139,918 Tons<br />
1,755 843 Kl 290 Kl. ^ 74<br />
Tilsammen<br />
Antal Drægtighed<br />
190,172 Tons<br />
11,089 Kl.<br />
201,919 Tons<br />
5,775 Kl.<br />
179,574 Tons<br />
2,505 Kl.<br />
157,254 Tons<br />
617 Kl.<br />
152,064 Tons<br />
1,755 Kl.<br />
158,500 TonB<br />
843 Kl.<br />
<strong>1886</strong> 22 15,021 Tons 264 163,077 Tons 286 178,098 Tons<br />
Til Newyorks Distrikt:<br />
<strong>1886</strong> 33 16,808 Tons 281 160,065 Tons 314 176,873 Tons<br />
Til San Franciscos Distrikt:<br />
<strong>1886</strong> — 4 3,192 Tons 4 3,192 Tons<br />
<strong>1886</strong>s:a55 31,829 Tons 549 326,334 Tons 604 358,163 Tons<br />
Til Washingtons Distrikt ank<strong>om</strong>:<br />
<strong>1886</strong>: 1 svensk Partöi dr. 664 Tons med Ladning fra Sverige,<br />
» 1 norsk » » 5 1 9 » » » Norge.<br />
Til Newyorks Distrikt ank<strong>om</strong>:<br />
<strong>1886</strong>: 1 svensk Fartöi dr. 678 Tons med Ladning fra Sverige,<br />
» 1 norsk B » 1,168 J> » » Norge.<br />
Det sammenlagte Antal af med Ladning fra Distriktet afgaae<strong>de</strong> svenske<br />
og norske Fartöier udgjor<strong>de</strong> i Kalen<strong>de</strong>raarene:<br />
Svenske<br />
Antal Drægtighed<br />
Norske<br />
Antal Drægtighed<br />
Tilsammen<br />
Antal Drægtighed<br />
1880 168 82,709 Tons 1,025<br />
437,132 Tons<br />
33,959 Kl. ' lyd<br />
519,841 Tons<br />
33,959 Kl.<br />
1881 140 74,166 » 851<br />
397,994 Tons<br />
15,307 Kl.<br />
9yl<br />
472,160 Tons<br />
15,307 Kl.<br />
1882 89 45,328 > 657<br />
320,572 Tons<br />
3,474 Kl.<br />
746<br />
365,900 Tons<br />
3,474 Kl.<br />
1883 114 55,157 » 792<br />
393,211 Tons<br />
2,067 Kl.<br />
QAft<br />
90b<br />
448,368 Tons<br />
2,06 7 Kl.<br />
1884 110 58,993 » 784<br />
428,323 Tons<br />
2,252 Kl.<br />
8y4<br />
1885 104 55,709 » 674<br />
384,192 Tons<br />
843 Kl.<br />
487,316 Tons<br />
2,252 Kl.<br />
778<br />
439,901 Tons<br />
843 Kl.<br />
<strong>1886</strong> 69 40,564 Tons 706 420,286 Tons 775 460,850 Tons
Fra Newyorks Distrikt:<br />
503<br />
<strong>1886</strong> 36 17,625 Tons 268 166,150 Tons 304 183,775 Tona<br />
Fra San Franciscos Distrikt:<br />
<strong>1886</strong> 5 3,878 Tons 18 14,347 Tons 23 18,225 Tons<br />
<strong>1886</strong> s:a 110 62,067 Tons 992 600,783 Tons 1,102 662,850 Tons<br />
Fra Washingtons Distrikt afgik:<br />
<strong>1886</strong>: 9 norske Fartöier, dr. 4,359 Tons, med Ladning til Norge.<br />
(Intet svensk FartOi afgik med Ladning til Sverige.)<br />
Fra Newyorks Distrikt afgik:<br />
<strong>1886</strong>: 8 svenske Fartöier, dr. 2,975 Tons, med Ladning til Sverige,<br />
» 12 norske » D 5.637 B » Norge<br />
Blandt <strong>de</strong> Fartöier, <strong>de</strong>r besögte Distriktet, befandt sig et svensk Dampskib,<br />
drægtigt 1,166 Tons, <strong>de</strong>r afgik med Ladning fra Baltimore, og et svensk<br />
Dampskib, drægtigt 1,218 Tons, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> med Ladning til Phila<strong>de</strong>lphia.<br />
20 norske Dampskibe, drægtige 11,386 Tons, ank<strong>om</strong> med Ladning til Boston,<br />
og et norsk Dampskib, drægtigt 1,294 Tons, afgik med Ladning fra Charleston.<br />
De fra Washingtons Distrikt med Ladning ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Fartöier<br />
for<strong>de</strong>ler sig paa <strong>de</strong> enkelte Havne s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nfor angivet:<br />
Svenske Norske<br />
Ank<strong>om</strong>ne Afgaae<strong>de</strong> Ank<strong>om</strong>ne Afgaae<strong>de</strong><br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Hovedstationen — — — — — — — —<br />
Apalachicola — —- 1 539 — — 13 6,803<br />
Baltimore — — 1 1,166 16 11,011 16 11,004<br />
Beaufort — ~ — — 1 1,167 3 2,099<br />
Boston 6 3,456 3 1,725 58 27,429 19 8,047<br />
Brunswick — —-3 1,223 — — 53 27,421<br />
Charleston 1 415 2 1,114 23 10,249 53 24,161<br />
Darien — — 2 1,079 — — 14 8,524<br />
Galveston 2 620 6 2,415 17 5,849 50 20,914<br />
Key West — — — _ _ _ _ _ _<br />
Mobile — — 13 7,523 1 389 25 16,772<br />
New-Orleans — — — — 1 399 7 4,80]<br />
Newport News — — — — — — 4 1,653<br />
Norfolk — — — — — — 3 1,997<br />
Pascagoula — -—3 1,878 — — 32 18,289<br />
Pensacola — — 9 6,472 — — 114 85,400<br />
Phila<strong>de</strong>lphia 11 9,414 9 8,049 110 89,782 126 104,887<br />
Portland 1 457 1 457 6 2,535 7 2,870<br />
Richmond — — — — 1 319 5 1,461<br />
Savannah 1 659 9 4,439 18 9,110 101 49,540<br />
Wilmington — — 7 2,485 12 4,838 6] 23,643<br />
Summa 22 15,021 69 40,564 264 163,077 706 420,286<br />
De i Distriktet oppebaarne Læsteafgifter for<strong>de</strong>ler sig paa <strong>de</strong> enkelte Havne<br />
s<strong>om</strong> folger:
504<br />
Af norske<br />
Fartöier<br />
Af svenske<br />
Fartöier<br />
lalt<br />
Heraf til<br />
Generalkonsulen.<br />
Hovedstationen Doll. •<br />
Apalachicola » 115.68 9.16 124.84 62.42<br />
Baltimore.. » 187.03 19.82 206.85 103.42<br />
Beaufort _. » 35.68 — 35.68 17.84<br />
Boston » 467.06 58.81 525.86 262.93<br />
Brunswick » 466.16 20.73 486.89 243.44<br />
Charleston B 410.80 18.96 429.76 214.88<br />
Darien i> 146.16 18.09 164.24 82.12<br />
Galveston » 355.56 41.00 396.56 198.28<br />
Key West B — — — —<br />
Mobile 5i 285.02 127.84 412.86 206.43<br />
New-Orleans » 81.61 — 81.61 40.80<br />
Newport News j> 28.10 — 28.10 14.05<br />
Norfolk » 33.93 — 33.93 16.97<br />
Pascagoula » 311.82 32.01 343.83 171.91<br />
Pensacola.. » 1,419.00 146.20 1,565.20 782.60<br />
Phila<strong>de</strong>lphia B 1,783.17 170.12 1,953.29 976.65<br />
Portland >> 59.27 7.77 67.04 33.52<br />
Richmond » 24.82 — 24.82 12.41<br />
Savannah » 846.86 75.49 922.35 461.17<br />
Wilmington » 398.00 42.25 440.25 220.13<br />
Sutnma Doll. 7,455.71 788.24 8,243.95 4,121.97<br />
I Kroner 27,809.79 2,940.14 30,749.93 15,374.96<br />
Angaaen<strong>de</strong> Fragtmarke<strong>de</strong>t skriver Vicekonsulen i Boston:<br />
»I Almin<strong>de</strong>lighed har Fragtsatserne un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong> stillet sig noget<br />
for<strong>de</strong>lagtigere end i 1885, og især har i Aarets sidste tre Maane<strong>de</strong>r transatlantiske<br />
Dampskibsfragter været adskilligt höjere. Kornfragter fluktuere<strong>de</strong><br />
fra l'/a til 3 D. i <strong>de</strong> förste ni Maane<strong>de</strong>r og holdt sig temmelig stadige<br />
ved 4 à 5 D. pr Bushel i <strong>de</strong> sidste tre. Fragter for Næringsmidler, <strong>de</strong>r<br />
belöb sig fra 7 Sh. 6 D. til 12 Sh. 6 D. pr Ton i förstnævnte Perio<strong>de</strong>, steg<br />
til 20 Sh. pr Ton i sidstnævnte. Kvægfragter variere<strong>de</strong> fra 25 til 40 pr Stykke.<br />
Australiske Fragter for store Fartöier var <strong>om</strong>trent 20 Sh. pr 40 Kbfd. og<br />
for mindre Fartöier mellem 25 og 30 Sh. pr Ton Drægtighed. Enkelte tydske<br />
Skibe sendtes i Petroleumsfragt til Östersöhavne med en Sats af fra 2 Sh. til 2<br />
Sh. 7 73 D. pr Barrel. Et Skib tog i Boston ind Petroleumsladning direkt for<br />
Tr<strong>om</strong>sö. T<strong>om</strong>merfragter til La Plata-Lan<strong>de</strong>ne har andraget <strong>om</strong>trent til <strong>de</strong>t<br />
samme s<strong>om</strong> forrige Aar (1885), d. v. s. Doll. 9 til 97, pr 1,000 m. Fod.<br />
Det geraa<strong>de</strong>r Förerne af <strong>de</strong> norske Dampskibe, <strong>de</strong>r for henimod et Aar<br />
si<strong>de</strong>n begyndte at besörge Frugt-Transporten fra Vestindien, til Ære at have<br />
vun<strong>de</strong>t et saa godt Navn ved <strong>de</strong>n udmærke<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>, hvorpaa Ladningerne er<br />
blevne bragte til sin Bestemmelse, at <strong>de</strong>t norske Flag nu har erhvervet et<br />
Fortrin og næsten et Monopol med Hensyn til Fragt af tropiske Frugter mellem<br />
Vestindien og Boston. Sytten norske Dampskibe ank<strong>om</strong> med Frugtladninger<br />
un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1886</strong>. Det maa beklages, at Frugtsæsonen indskrænker sig til<br />
5 à 6 Maane<strong>de</strong>r (April—August) og at ingen for<strong>de</strong>lagtig Anven<strong>de</strong>lse kan fin<strong>de</strong>s<br />
for <strong>de</strong> <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Dampskibe un<strong>de</strong>r Resten af Aaret.
505<br />
B<strong>om</strong>uldsfragter fra Charleston til Liverpool har i Gjennemsnit været<br />
5/16 D. <strong>och</strong> Harpixfragter 3 Sh. pr Barrel. I <strong>de</strong>t Hele taget har Fragterne<br />
været lave; dog — tilföjer Vicekonsulen — har <strong>de</strong> norske Fartöier ikke havt<br />
Anledning til at klage, da <strong>de</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed ikke har behovet at vente paa<br />
Fragt.<br />
I Pensacola var i Aarets förste sex Maane<strong>de</strong>r Gjennemsuitsfragt pr Standard<br />
saget Tömmer £ 4.10 og pr Load hugget 28 Sh., i <strong>de</strong> sidste sex Maane<strong>de</strong>r<br />
henholdsvis £ 4.5 og 27 Sh. Imidlertid tror Vicekonsulen at kunne<br />
bebu<strong>de</strong> en stigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, saale<strong>de</strong>s at Fragterne skul<strong>de</strong> hæve sig til resp.<br />
£ 4 12 6 og 28 à 30 Sh.<br />
De af svenske og norske Fartöier optjente Bruttofragter udgjor<strong>de</strong>:<br />
Svenske<br />
Ank<strong>om</strong>ne Afgaae<strong>de</strong><br />
Norske<br />
Ank<strong>om</strong>ne Afgaae<strong>de</strong><br />
For Washingtons Distrikt £ 29,724 60,133 06,347 599,972<br />
» Newyorks » » 12,635 22,664 90,713 187,569<br />
» San Fransiscos » » — 7,198 2,973 27,202<br />
lait £ 42,359 89,995 160,033 814,743<br />
lait for svenske: £ 132,354. — lait for norske: £ 974,776.<br />
Antallet af Römninger opgik i Distriktet til:<br />
1) Fra svenske Fartöier 62 (af Römningsmæn<strong>de</strong>ne var 15 svenske, 46<br />
Udlændinge og 1 af ikke opgiven Nationalitet);<br />
2) Fra norske Fartöier 655 (af Römningsmæn<strong>de</strong>ne var 198 norske, 354<br />
Udlændinge og 103 af ikke opgiven Nationalitet).<br />
Indvandringen til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater er i <strong>de</strong> sidste Aar stadig gaaet<br />
nedad. Nedgangen vises af fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
Fiskalaar<br />
1882<br />
Antal Indvandrere<br />
788,992<br />
1883 603,322<br />
1884 518,592<br />
1885 395,346<br />
<strong>1886</strong> 334,203<br />
Sammenlignet med 1885 har un<strong>de</strong>r sidste Fiskalaar Immigrationen fra<br />
Tydskland gaaet ganske bety<strong>de</strong>ligt ned, me<strong>de</strong>ns samtidigt Indvandringen fra<br />
Sverige har været i stigen og Indvandringen fra Norge og Storbritannien og<br />
Irland <strong>om</strong>trent stationær. Man henviser til ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tal:<br />
Indvandring fra Fiskalaar <strong>1886</strong> Fiskalaar 1885<br />
Storbritannien og Irland 112,548 109,508<br />
Tydskland 84,403 124,463<br />
Sverige 27,751 22,248<br />
Norge 12,759 12,356<br />
Med Hensyn til Immigranternes Kjön og Al<strong>de</strong>r for<strong>de</strong>ler Indvandringen fra<br />
<strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger sig saale<strong>de</strong>s:
Un<strong>de</strong>r 15 A ar<br />
Mandl. Kr. Tilt<br />
506<br />
Mellem 15 og 40 Aar<br />
Mandl. Kv. lait<br />
Over 40 Aar<br />
Mandl. Kv. lait<br />
Fra Sverige 2,084 2,105 4,189 13,642 7,571 21,213 1,293 1,056 2,349<br />
» Norge 1,394 1,196 2,690 5,810 2,845 8,655 686 828 1,514<br />
Total<br />
Mandl. Kv. lait<br />
Fra Sverige 17,019 10,732 27,751<br />
s Norge 7,890 4,869 12,759<br />
Med Hensyn til Beskjæftigelse for<strong>de</strong>ler <strong>de</strong> svenske og norske Indvandrere<br />
sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
Tilhören<strong>de</strong> <strong>de</strong> »frie» Professioner 36 33<br />
Haandværkere 1,778 972<br />
Jordbrogpre, Arbei<strong>de</strong>re, Tjenstefolk etc. 15,714 5,748<br />
U<strong>de</strong>n Beskjæftigelse 10,223 6,006<br />
lait 27,751 12,759<br />
Af Arvemidler (fraregnet Pensioner til Slægtninge efter i amerikansk<br />
Krigs- eller Orlogstjeneste afdö<strong>de</strong> Svensker eller Normænd) hjemsendtes af<br />
Generalkonsulatet:<br />
Til U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet Kr. 26,567.89<br />
» K<strong>om</strong>mersekollegiet » 246.62<br />
lait til Sverige Kr. 26,814.61<br />
Til <strong>de</strong>t norske Indre<strong>de</strong>partement Kr. 14,599.76<br />
Madrid (Konsulatet) <strong>de</strong>n 30 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
lait Kr. 41,414.27<br />
Till följd af att <strong>de</strong>n mindre industrien börjar taga fart är efterfrågan ä<br />
maskiner <strong>och</strong> redskap ganska stor, synnerligast å ångmaskiner. Säkerligen skulle<br />
<strong>de</strong>n verkstad, s<strong>om</strong> ville hålla ett upplag här af ett exemplar af ångmaskiner af<br />
tre till tolf hästkrafter, motse en god marknad för sitt fabrikat. Det vore<br />
nödvändigt hålla ett upplag, emedan ingen köper, utan <strong>de</strong>t han sett, <strong>och</strong> vanligast<br />
är ti<strong>de</strong>n för knapp att tillåta beställning direkt <strong>från</strong> verksta<strong>de</strong>n, emedan<br />
transporten tager i regeln en <strong>och</strong> en half månad <strong>och</strong> mera.<br />
Un<strong>de</strong>r en resa i alla Spaniens grufdistrikt, jag nyligen företagit, erfor jag,<br />
att ångmaskiner i k<strong>om</strong>bination med grufspel af sex à tio hästkrafter skalle
507<br />
säkerligen finna god afsättning, ty ännu finnas tusentals grufvor, s<strong>om</strong> uppfordra<br />
malmen med hästvandring.<br />
Af svensk <strong>och</strong> norsk trämassa hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et afslutats icke<br />
obetydliga försäljningar, men huruvida <strong>de</strong>n kan hafva någon framtid är sv<strong>år</strong>t<br />
att säga, emedan i sydöstra Frankrike tillverkas kemisk trämassa, s<strong>om</strong> är begärligare<br />
<strong>och</strong> säges gå en god framtid till mötes.<br />
Byggnadsverksamheten har varit obetydlig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, likväl säges allmänt<br />
att en ändring till <strong>de</strong>t bättre k<strong>om</strong>mer att ske snart. Det är projekteradt <strong>och</strong><br />
k<strong>om</strong>mer i <strong>de</strong>n närmaste ti<strong>de</strong>n att beslutas, att leda en stor gata midt igen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n tätaste stads<strong>de</strong>len, hvarigen<strong>om</strong> cirka 400 hus k<strong>om</strong>ma att exproprieras <strong>och</strong><br />
rifvas för att lemna rum åt palatslika byggna<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> blir härigen<strong>om</strong> betydlig<br />
afsättning af snickeri.<br />
För närvaran<strong>de</strong> äro un<strong>de</strong>r byggnad några palatser till staten, hvartill äro<br />
anslagna cirka 50,000,000 pesetas, ut<strong>om</strong> hvad s<strong>om</strong> erfordras för grun<strong>de</strong>n.<br />
Allmänna arbeten, sås<strong>om</strong> väg- <strong>och</strong> hamnarbeten, kanaler m. m., hafva <strong>de</strong><br />
sednaste <strong>år</strong>en kostat staten un<strong>de</strong>r 1876 till 1 juli <strong>1886</strong>:<br />
för nya vägar pesetas 226,782,000<br />
un<strong>de</strong>rhåll <strong>och</strong> reparationer » 186,795,000<br />
» flo<strong>de</strong>r <strong>och</strong> kanaler » 10,960,000<br />
» hamnar <strong>och</strong> fyrar » 39,168,180<br />
allmänna byggna<strong>de</strong>r 21,300,200<br />
Summa pesetas 485,005,380<br />
I dylika arbeten k<strong>om</strong>mer ytterligare att bedrifvas stor verksamhet sås<strong>om</strong><br />
följd af en lag, s<strong>om</strong> antogs af Cortes i slutet af <strong>1886</strong>, anvisan<strong>de</strong>:<br />
Se<strong>de</strong>rmera har ytterligare förslag framlagts för Cortes att förut<strong>om</strong> förenämnda<br />
arbeten utföras:<br />
för vägar pesetas 24,871,253<br />
v hamnar » 5,076,125<br />
» jernvägar - » 15,376,250<br />
Summa pesetas 45,323,628<br />
Ti<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> anses nödig för utföran<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ssa arbeten, enligt hufvudplanen<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> speciel lag af Cortes antagna, anslås till trettiotre <strong>år</strong>.
508<br />
Spanska staten lär ämna i hög grad Ska sin krigsflotta <strong>och</strong> hafva med<br />
anledning <strong>de</strong>raf bildats associationer, s<strong>om</strong> ingifvit petitioner till spanska regeringen<br />
<strong>om</strong> erhållan<strong>de</strong> af koncession <strong>och</strong> bidrag till byggan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> erfor<strong>de</strong>rliga<br />
fartygen, un<strong>de</strong>r stöd af att Spanien, med <strong>de</strong>ss öfvermåttan rika hjelpkällor, sjolf<br />
kan producera jern <strong>och</strong> stål, jemförligt med <strong>de</strong> bättre utländska.<br />
A. F. Abrahamson.<br />
Innehåll: Akyab (sid. 443), Antwerpen (sid. 464), Buenos Ayres (sid. 422), Havre<br />
(sid. 397), Köpenhamn (sid. 444), London (sid. 478), Madrid (sid. 507), Marseille (sid. 429),<br />
Pernambuco (sid. 478), Washington (sid. 481).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 8.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
Lübeck <strong>de</strong>n 9 juli 1887.<br />
(Årsberättelse för 188S.)<br />
II.*<br />
På grund af härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammares nyligen utk<strong>om</strong>na <strong>år</strong>sberättelse<br />
f<strong>år</strong> jag äran med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> Liibecks import <strong>och</strong> export un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>:<br />
Hela införseln till sjös <strong>och</strong> lands un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sistförflutna fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
uppgifves till:<br />
Metr. ctr à 100 kg. Vär<strong>de</strong> i riksmark<br />
<strong>1886</strong>.... 6,152,709 188,522,814<br />
1885 5,944,879 190,690,183<br />
1884 6,432,439 210,072,872<br />
1883 5,991,372 211,361,042<br />
1882 6,613,526 215,505,524<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre närmast förflutna <strong>år</strong>en sked<strong>de</strong> importen s<strong>om</strong> följer:<br />
Antalet af hit ank<strong>om</strong>na sjögåen<strong>de</strong> fartyg var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> tillsammans<br />
2,208 <strong>om</strong> 1,180,653 kbm. mot 2,127 <strong>om</strong> 1,173,664 kbm. un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo:<br />
Afd. I, ae sid. 21.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 36
510<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Fartyg Kbm. Fartyg Kbm.<br />
frän Ryssland <strong>och</strong> Finland 513 428,359 538 445,416<br />
Sverige 428 281,020 398 260,851<br />
» Norge — 3 1,840<br />
» Danmark 507 253,879 473 259,272<br />
Schleswig-Holstein 397 40,998 355 35,635<br />
» andra preussiska hamnar 164 73,490 159 66,640<br />
» Mecklenburg 116 6,701 119 8,474<br />
» Bremen 3 625 4 1,872<br />
» Hamburg 3 419 —<br />
» Ol<strong>de</strong>nburg 10 1,098 11 1,237<br />
» Frankrike 1 239 4 1,530<br />
» Storbritannien 64 90,634 59 85,470<br />
» Nordamerika 2 3,171 4 5,427<br />
Tillsammans 2,208 1,180,653 2,127 1,173,664<br />
Af <strong>de</strong> afgångna fartygen voro <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong>:<br />
till Ryssland <strong>och</strong> Finland 528 468,296 552 466,047<br />
» Sverige 428 281,020 398 260,851<br />
» Norge.. — 3 1,840<br />
» Danmark 524 260,192 531 264,184<br />
» Schleswig-Holstein 416 44,961 389 43,141<br />
» andra preussiska hamnar 184 93,901 221 110,125<br />
» Mecklenburg 117 8,389 121 8,567<br />
» Holland 12 10,664 2 2,484<br />
» Storbritannien 5 7,304 3 4,141<br />
» Bremen 4 376 5 889<br />
» Hamburg 2 3,883 —<br />
s Nordamerika — 2 1,923<br />
» Brasilien — 1 651<br />
» Belgien 2 567 —<br />
Tillsammans 2,219 1,191,300 2,224 1,190,322<br />
Nedanståen<strong>de</strong> siffror utvisa importen af vissa artiklar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre närmast<br />
förflutna <strong>år</strong>en:<br />
Trävaror, sjöle<strong>de</strong>s.<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Kbm. Kbm. Kbm.<br />
Såga<strong>de</strong> 209,344 182,161 194,115<br />
Huggna 18,419 20,010 23,825<br />
227,763 202,171 217,940<br />
Stål <strong>och</strong> jern, i stänger, bleck, bundtar <strong>och</strong> plattor.<br />
Metr. ctr Metr. ctr Metr. ctr<br />
Mn Sverige 34,770 51,900 67,577<br />
» andra län<strong>de</strong>r 340 1,451 2,460<br />
på jernbana 89,985 92,041 121,939<br />
med flodfartyg — — 325<br />
125,095 145,392 192.301
511<br />
Tackjern <strong>och</strong> jernskrot.<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Metr. ctr Metr. ctr Melr. ctr<br />
till sjös frän Sverige 21,238 21,016 21,707<br />
» » andra län<strong>de</strong>r ... 2,697 1,974 1,336<br />
på jernbana 9,418 11,755 12,597<br />
med flodfartyg 771 1,144 475<br />
Jernkramvaror.<br />
34,124 35,889 36,115<br />
Metr. ctr Metr. ctr Metr. ctr<br />
sjöle<strong>de</strong>s 2,864 2,209 2,114<br />
pä jernbana 63,157 89,498 86,001<br />
Tjära, af trä <strong>och</strong> stenkol.<br />
66,021 91,707 88,115<br />
Tunnor Tunnor Tunnor<br />
sjöle<strong>de</strong>s 26,416 24,690 27,981<br />
på jernbana 933 687 1,219<br />
Tändstickor.<br />
27,349 25,377 29,200<br />
Metr. ctr Metr. ctr Metr. ctr<br />
sjöle<strong>de</strong>s 67,471 55,584 45,112<br />
på jernbana 631 544 829<br />
Färsk fisk.<br />
68,102 56,128 45,941<br />
sjöle<strong>de</strong>s 36,392 15,312 7,958<br />
på jernbana 18,380 20,828 17,402<br />
Sill.<br />
54,772 36,140 25,360<br />
Tunnor Tunnor Tunnor<br />
sjöle<strong>de</strong>s 1,953 3,182 1,707<br />
pä jernbana 4,779 5,902 5,520<br />
Skinn <strong>och</strong> hudar.<br />
6,732 9,084 7,227<br />
Metr. ctr Metr. ctr Metr. ctr<br />
<strong>från</strong> Ryssland <strong>och</strong> Finland ... 17,943 16,667 9,598<br />
» Danmark 4,869 5,650 4,739<br />
» Sverige..... 7,921 4,686 4,273<br />
» andra län<strong>de</strong>r .- .. 1,998 38 1,174<br />
på jernbana 949 20,406 24,740<br />
33.480 47.447 44,537
512<br />
Svin, sjöle<strong>de</strong>s.<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Danmark... 6,916 10,663 16,449<br />
Spanmål, sjöle<strong>de</strong>s.<br />
Metr. ctr Metr. ctr Metr. ctr<br />
Hvete 163,372 221,232 151,901<br />
Råg 149,478 174,G32 127,136<br />
Korn 60,597 29,950 87,708<br />
Hafre 133,007 204,538 494,028<br />
Skidfrukter 14,325 35,617 54,462<br />
Majs — — 50<br />
Bohvete 28,303 13,796 8,607<br />
Importen af hafre <strong>från</strong> Sverige var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre nästförflutna <strong>år</strong>en resp.<br />
4,949, 6,515 <strong>och</strong> 2,549 kg. Af hvete, råg <strong>och</strong> korn inför<strong>de</strong>s endast smärre<br />
qvantiteter till utsa<strong>de</strong>.<br />
Petroleum.<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Metr. ctr Metr. ctr Metr. ctr<br />
sjöle<strong>de</strong>s 32,919 24,311 12,160<br />
på jernbana 37,248 32,905 39,226<br />
70,167 57,216 51,386<br />
Un<strong>de</strong>r okt.—<strong>de</strong>c. inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Ryssland 2,047,330 kg. i svenska tankfingaren<br />
»Petrolea», hvilken Snnu tid efter annan hitk<strong>om</strong>mer <strong>från</strong> Libaa <strong>och</strong><br />
hvarje gång levererar 20,000 ctr Nobel-petroleum.<br />
Industri. Härvaran<strong>de</strong> skeppsvarf hafva afskedat <strong>de</strong> flesta af sina arbetare<br />
<strong>och</strong> sysselsätta sig nästan endast med reparationer. Trenne maskinfabriker <strong>och</strong><br />
jerngjuterier, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> sysselsatte tillsammans 326 personer, leverera<strong>de</strong><br />
flod- <strong>och</strong> mud<strong>de</strong>rbåtar, ångmaskiner, ångpannor, diverse maskiner för<br />
qvarnar <strong>och</strong> valsverk äfvens<strong>om</strong> gjutgods för åkerbruksredskap <strong>och</strong> skeppsbyggnad.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förbruka<strong>de</strong> <strong>de</strong> tre fabrikerna tillsammans 36,000 kg. tyskt stål,<br />
788,500 kg. engelskt stangjern <strong>och</strong> jernbleck, 448,100 kg. skrotjern, 480,000<br />
kg. engelskt tackjern, 125,000 kg. tyskt d:o, men endast 43,000 kg. svenskt<br />
tackjern mot 80,000 kg. <strong>år</strong> 1885.<br />
En skjortfabrik sysselsatte 154 personer. Un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> var<br />
antalet arbetare större, men sedan afsättningen på Ryssland till följd af <strong>de</strong> i<br />
guld utkräfda höga tullarne <strong>och</strong> rubelkursens sjunkan<strong>de</strong> upphört, g<strong>år</strong> tillverkningen<br />
tillbaka.<br />
Tre konservfabriker, s<strong>om</strong> hufvudsakligen arbeta för främman<strong>de</strong> verlds<strong>de</strong>lar,<br />
afsatte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et tillsammans 488,500 bleckdosor <strong>och</strong> glas grönsaker, kött,<br />
korf, frukt <strong>och</strong> bär.<br />
Sju ångsågar <strong>och</strong> ånghyflerier med 9 ångmaskiner samt 101 arbets- <strong>och</strong><br />
hjelpmaskiner använda tillsammans 313 arbetare. En sågverksegare, s<strong>om</strong> företrä<strong>de</strong>svis<br />
tillverkar fanér af in- <strong>och</strong> utländska h<strong>år</strong>dare träslag, klagar, att afsättningen<br />
till Ryssland gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> höga tullarne nästan upphört <strong>och</strong> att möbelindustrin<br />
i <strong>de</strong> skandinaviska län<strong>de</strong>rna g<strong>år</strong> tillbaka samt att afsättningen un<strong>de</strong>r<br />
nästlidna <strong>år</strong> lidit af <strong>de</strong> ogunstiga kreditförhållan<strong>de</strong>na. En annan klagar öfver,<br />
att <strong>de</strong>t i tillverkningen af kistbrä<strong>de</strong>r vore <strong>om</strong>öjligt att konkurrera med Finland
513<br />
<strong>och</strong> norra Sverige, s<strong>om</strong> till ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt laga pris kasta<strong>de</strong> massor af tunna<br />
brä<strong>de</strong>r pä markna<strong>de</strong>n. Man klagar äfven öfver sv<strong>år</strong>igheten att förarbeta på<br />
transitlager upplagda främman<strong>de</strong> trävaror, emedan hela arbetet måste försiggå<br />
un<strong>de</strong>r uppsigt af tulltjenatemän <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna kontroll faller sig mycket dyr. Mången<br />
menar, att tullverket ensamt drager vinst af <strong>de</strong> nya trävarutullarne, hvilka<br />
ej sällan uppgå till 30 % af importvär<strong>de</strong>t.<br />
Penninge- <strong>och</strong> kreditförhållan<strong>de</strong>n. Omsättningen i riksbankens kontor i<br />
Lubcck uppgick <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 76,765,000 riksmark. Me<strong>de</strong>lräntan var c:a 3'/4<br />
% for vexel <strong>och</strong> 3 3 /4 % resp. 4'/t % för l<strong>om</strong>bardlån. I Lubecks privatbank<br />
var <strong>om</strong>sättningen <strong>om</strong>kring 262,000,000 <strong>och</strong> i C<strong>om</strong>merz Bank <strong>om</strong>kring 390,450,000<br />
riksmark. Den förra banken gaf en divi<strong>de</strong>nd af 7 %, <strong>de</strong>n senare har, till<br />
följd af tidigare förluster, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvenne sista <strong>år</strong>en ej lemnat någon ut<strong>de</strong>lning.<br />
Kapsta<strong>de</strong>n (Kapkolonien) <strong>de</strong>n 7 juni 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
Vid 1885 <strong>år</strong>s slut voro i distriktets hamnar qvarliggan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg 4 <strong>om</strong> 1,211 tons<br />
Norska » _ 7 » 2,663 »<br />
Un<strong>de</strong>r loppet af <strong>1886</strong> hitk<strong>om</strong>mo:<br />
Summa 11 <strong>om</strong> 3,874 tons.<br />
<strong>från</strong> Sverige 18 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,632 tons.<br />
» utrikes ort... 24 » » » 10,256 »<br />
» Norge 6 norska » > 2,373 »<br />
» utrikes ort.,, 50 » » » 17,394 ><br />
eller tillsammans 98 fartyg <strong>om</strong> 36,655 tons<br />
drägtighet, hvaraf svenska 42 <strong>om</strong> 16,888 tons <strong>och</strong> norska 56 <strong>om</strong> 19,767 tons.<br />
Den härvid insegla<strong>de</strong> bruttofrakten har uppgifvits vara:<br />
för <strong>de</strong> svenska fartygen £ 29,349<br />
<strong>och</strong> för <strong>de</strong> norska » 31.538<br />
Influtna tonafgifter voro:<br />
eller för båda län<strong>de</strong>rna tillsammans £ 60,887<br />
af svenska fartyg:<br />
vid hufvudstationen £ 19. 15. 6.<br />
» vieekonsulsstationerna » 29. 1. 8. 4g 17 2.<br />
af norska fartyg:<br />
vid hufvudstationen £ 24. 15. 1.<br />
» vieekonsulsstationerna » 48. — 10. 72. 15. 11.<br />
Summa £ 121. 13. 1.
514<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet, jemförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
visar följan<strong>de</strong>:<br />
Sålunda utvisan<strong>de</strong> ett aftagan<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af 54 fartyg <strong>om</strong> 17,413 reg.-tons.<br />
Fraktförtjensten har också, tyvärr, varit i starkt nedgåen<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong><br />
jemförelse synes:<br />
eller £ 81,873 mindre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Orsaken till <strong>de</strong>nna minskning i skeppsfarten har naturligtvis till största<br />
<strong>de</strong>len sitt ursprung i <strong>de</strong>n slapphet, s<strong>om</strong> varit rådan<strong>de</strong> i koloniens såväl s<strong>om</strong><br />
andra lftn<strong>de</strong>rs affärslif un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et, men äfven <strong>de</strong>n, att ångbåtarne<br />
numera upptaga hela styckegodsbefordringen, äfvens<strong>om</strong> koloniens produkter s<strong>om</strong><br />
returfrakt. Koloniens <strong>sjöfart</strong> i allmänhet har äfven nedgått betydligt, i <strong>de</strong>t att<br />
562 fartyg inklarera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> utrikes orter <strong>år</strong> <strong>1886</strong> emot 715 <strong>år</strong> 1885.<br />
Importen af trävaror un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et har varit af oförädla<strong>de</strong> 866,533 kbft till<br />
ett vär<strong>de</strong> af £ 36,206, af hvilket direkt <strong>från</strong> Sverige importera<strong>de</strong>s 563,127<br />
kbft, vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> till £ 22,198, <strong>och</strong> direkt <strong>från</strong> Norge 39,206 kbft, vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong><br />
till £ 1,774. Af förädla<strong>de</strong> trävaror importera<strong>de</strong>s 342,533 kbft, med ett<br />
vär<strong>de</strong> af £ 24,080, af hvilket 74,367 kbft, vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> till £ 4,395, direkt<br />
Mn Sverige <strong>och</strong> 159,607 kbft, vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> till £ 10,003, direkt <strong>från</strong> Norge.<br />
Priserna hafva stält sig mycket låga <strong>och</strong> me<strong>de</strong>lnoteringarna för 3X9 furuplankor<br />
hafva varit 3 7 /8 d. pr löpan<strong>de</strong> fot. I golf- <strong>och</strong> takbrä<strong>de</strong>r hafva<br />
ganska få transaktioner skett <strong>och</strong> en stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> importera<strong>de</strong> voro vid <strong>år</strong>ets<br />
slut ännu osålda af importörerna. Ett me<strong>de</strong>lpris för <strong>de</strong>m är <strong>de</strong>rfor sv<strong>år</strong>t att<br />
uppgifva, men synes för l'/8X6, 7 /9 X 6 <strong>och</strong> 1/2 X 6 i mindre <strong>om</strong>sättningar<br />
hafva varit resp. \ l /t d., 1 d. <strong>och</strong> 7 /8 d. äfven för löpan<strong>de</strong> fot.<br />
Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> näringar.<br />
Koloniens <strong>han<strong>de</strong>l</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong>, hvad beträffar import <strong>och</strong> export, visar, att<br />
gods importera<strong>de</strong>s till ett vär<strong>de</strong> af £ 3,799,261 emot £ 4,772,904 <strong>år</strong> 1885,<br />
eller en minskning af £ 812,120 för <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et. Tullink<strong>om</strong>sterna<br />
hafva, s<strong>om</strong> en följd bäraf, nedgått <strong>från</strong> £ 1,040,007 <strong>år</strong> 1885 till £ 890,090<br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong>.
515<br />
Beträffan<strong>de</strong> exporten, sä var vär<strong>de</strong>t af koloniens produkter exportera<strong>de</strong><br />
<strong>1886</strong> £ 6,974,746 emot £ 5,647,146 <strong>år</strong> 1885. — Denna ökning af £<br />
1,325,600 i exporten synes ett tillfredsställan<strong>de</strong> tecken <strong>och</strong> visar, att vi med<br />
skäl kunna in<strong>om</strong> kort motse en förändring i <strong>de</strong>t nu nedtryckta affärslifvet —<br />
till <strong>de</strong>t bättre.<br />
Hufvudsakligaste un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> importera<strong>de</strong> artiklar <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssas vär<strong>de</strong>,<br />
upptagna i alfabetisk ordning, hafva utgjorts af:<br />
Den minska<strong>de</strong> importen var till ej obetydlig <strong>de</strong>l en följd af <strong>de</strong>t öka<strong>de</strong> intresse,<br />
s<strong>om</strong> bön<strong>de</strong>rna un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>en visat, i att förbättra sitt jordbruk <strong>och</strong><br />
f<strong>år</strong>skötsel, sedan uppfödan<strong>de</strong>t af strutsar visat sig mindre betalan<strong>de</strong>, till följd<br />
af <strong>de</strong> ständiga prisfallen å fjädrarne.<br />
Vär<strong>de</strong>t å importen af hvete, hvetemjöl <strong>och</strong> majs nedgick, s<strong>om</strong> en följd<br />
<strong>de</strong>raf, med <strong>om</strong>kring £ 200,000 <strong>och</strong> andra landtbruksprodukter i proportion.<br />
Af maltdrycker förses behofven till största <strong>de</strong>len <strong>från</strong> <strong>de</strong> stora koloniala bryggerierna,<br />
hvilkas tillverkningar numera äro fullt jemförliga med <strong>de</strong> europeiska brygge<br />
riernas. Skyddstullen har äfven verkat välgöran<strong>de</strong> i många fall <strong>och</strong> flera nya<br />
industrier hafva uppstått sedan <strong>de</strong>n 1884 blef införd.<br />
Hufvudsakligaste un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> exportera<strong>de</strong> artiklar <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssas vär<strong>de</strong> voro:
516<br />
Bland artiklar af svensk <strong>och</strong> norsk tillverkning, s<strong>om</strong> förr importera<strong>de</strong>s i<br />
större skala än nu är fallet, må nämnas:<br />
Tändstickor, hvaraf tillverkningen in<strong>om</strong> kolonien, till följd af skyddstullen<br />
af 4 shillings pr gross, betydligt ökats <strong>och</strong> utträngt <strong>de</strong>n importera<strong>de</strong> varan.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna senare, s<strong>om</strong> nästan uteslutan<strong>de</strong> utgjor<strong>de</strong>s af svenskt fabrikat,<br />
var £ 1,019 <strong>år</strong> <strong>1886</strong> emot £ 3,100 <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> £ 12,251 <strong>år</strong> 1883, eller<br />
<strong>år</strong>et före tullen blef höjd. Naturligtvis verka<strong>de</strong> <strong>de</strong>n höga tullen dödan<strong>de</strong> på<br />
all import <strong>och</strong> reducera<strong>de</strong> betydligt tullverkets ink<strong>om</strong>st å varan. Likväl importeras<br />
askarne <strong>och</strong> stickorna, hvarå tullen är jemförelsevis låg, så att industrien<br />
inskränker sig tills vidare till hopsättan<strong>de</strong>t af askarnc <strong>och</strong> fästan<strong>de</strong>t af<br />
tändsatsen.<br />
De svenska spisarnc äro allmänt föredragna här framför sådana af amerikansk<br />
eller engelsk tillverkning, hvilka senare dock ställa sig betydligt billigare<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rför till stor <strong>de</strong>l utträngt <strong>de</strong> svenska.<br />
Den tjära, s<strong>om</strong> här i ej obetydlig mån afsattes, importeras i jerntrummor<br />
<strong>om</strong> 1 till 5 gallons rymd <strong>från</strong> England <strong>och</strong> g<strong>år</strong> un<strong>de</strong>r namn af Stockholmstjära.<br />
I tunnor har varan sv<strong>år</strong>t att finna köpare, <strong>de</strong>ls till följd af sv<strong>år</strong>igheten<br />
att utminutera <strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls af trätunnornas olämplighet att, i <strong>de</strong>tta varma<br />
klimat, hindra tjäran <strong>från</strong> att bortrinna.<br />
Jern <strong>och</strong> plogar. Äfven <strong>de</strong>ssa artiklar hafva fått stå tillbaka för <strong>de</strong>t billigare<br />
engelska fabrikatet, <strong>och</strong> importen <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et har varit högst obetydlig.<br />
S<strong>om</strong> en följd af <strong>de</strong>n öfverdrifna taxa Östra Telegrafk<strong>om</strong>paniet hitintills<br />
chargerat, hafva försök gjorts att få ett annat bolag att lägga en ny un<strong>de</strong>rvattenskabel<br />
vid vestkusten till portugisiska besittningen Mossame<strong>de</strong>s, för att<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> öfver land utsträckas till kolonien; men synes nu saken k<strong>om</strong>ma att<br />
realiseras på annat sätt, i <strong>de</strong>t att vid <strong>de</strong>n koloniala konferensen i London förslag<br />
blifvit väckt, att <strong>från</strong> S:t Vincent öfver Ascension <strong>och</strong> S:t Helena anlägga<br />
en ny un<strong>de</strong>rvattenskabel. Denna väg har <strong>de</strong>n för<strong>de</strong>len att ej beröra främman<strong>de</strong><br />
makts <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>.<br />
Dé transvalska guldfälten hafva dragit en mängd folk <strong>från</strong> kolonien så väl
517<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Europa <strong>och</strong> andra verlds<strong>de</strong>lar, men hittills hat'va resultaten ej varit<br />
uppmuntran<strong>de</strong>, i betraktan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t stora kapital s<strong>om</strong> blifvit nedlagt i <strong>de</strong>m.<br />
Dock må sägas, att till nu spekulatörcn varit mera verksam än ingeniören.<br />
Mer än hundra bolag bilda<strong>de</strong>s, med kapital varieran<strong>de</strong> <strong>från</strong> £ 10,000 till<br />
£ 200,000 <strong>och</strong> aktier till otroligt belopp funno villiga köpare till höga premier.<br />
Stora förluster ha<strong>de</strong> sedan, då ett motsvaran<strong>de</strong> prisfall inträffa<strong>de</strong>,<br />
att bäras af <strong>de</strong>n spekulativa allmänheten, <strong>och</strong> mången, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> lemnat en<br />
god befattning, i hopp att vinna en hastig förmögenhet på guldfälten, blef<br />
ruinerad. Likväl, <strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong>n närvaran<strong>de</strong> afkastningen är ringa, hyses<br />
godt hopp <strong>om</strong>, att flera af <strong>de</strong> bolag s<strong>om</strong> bildats skola visa sig betalan<strong>de</strong>, sedan<br />
nu maskiner börjat att uppsättas <strong>och</strong> verkligt arbete k<strong>om</strong>ma att ske. Skulle<br />
<strong>de</strong>tta blifva eu verklighet, är intet tvifvel <strong>om</strong>, att ej kolonien k<strong>om</strong>mer att gå<br />
lika hastigt framåt s<strong>om</strong> <strong>de</strong> australiska kolonierna <strong>och</strong> Nya Zeeland.<br />
Det politiska tillstån<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> ej varit stördt af <strong>de</strong> förr så<br />
ofta förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> tvisterna med närgränsan<strong>de</strong> oberoen<strong>de</strong> negerstammar. Det<br />
synes äfven nu s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong> transvaalska boernas forna afvoghet mot sina engelska<br />
brö<strong>de</strong>r-kolonister vore på väg att utbytas mot en fredligare stämning.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit sär<strong>de</strong>les tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
La Valetta (Malta).<br />
(Årsberä ttelse för <strong>1886</strong>).<br />
A. Ohlsson.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,364 tons <strong>och</strong> 74<br />
norska <strong>om</strong> 68,740 tons.<br />
Han<strong>de</strong>ln på ön har un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ieke varit lika bl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en; <strong>de</strong>tta har varit beroen<strong>de</strong> icke endast på gällan<strong>de</strong><br />
karantänsföreskrifter, utan jemväl på <strong>de</strong>n sedan flera <strong>år</strong> pågåen<strong>de</strong> europeiska<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>skrisen.<br />
Antalet ångfartyg s<strong>om</strong> anlöpte ön <strong>år</strong> <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong> 3,604 <strong>om</strong> 4,334,270<br />
tons mot 4,424 fartyg <strong>om</strong> 5,150,323 tons <strong>år</strong> 1885. Minskningen beror bland<br />
annat <strong>de</strong>rpå att, till följd af förbättra<strong>de</strong> konstruktioner på ångmaskinerna, fartygen<br />
förbruka mindre bränsle <strong>och</strong> följaktligen kunna fullgöra sina resor utan<br />
att anlöpa <strong>de</strong>nna hamn för att taga kol.<br />
Antalet segelfartyg s<strong>om</strong> anlöpte ön <strong>år</strong> <strong>1886</strong> var 1,257 <strong>om</strong> 106,193 tons<br />
mot 1,380 fartyg <strong>om</strong> 125,645 tons <strong>år</strong> 1885.<br />
Införseln af stenkol, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1885 var 618,796 tons, nedgick <strong>år</strong> <strong>1886</strong><br />
till 506,322 tons. Stenkolsfrakterna hafva vexlat mellan 7 <strong>och</strong> 9 shillings pr<br />
ton. Priset på Cardiffkol höll sig <strong>från</strong> januari till juli vid 20 shillings <strong>och</strong><br />
un<strong>de</strong>r senare <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et vid 19 shillings. För andra qvaliteter har priset<br />
varit ungefär 1 shilling lägre.<br />
Af olja inför<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1885 115,826 kaffiser (1 kaffise == 4 1 /, engelska imp.<br />
gallons) mot 65,900 kaffiser <strong>år</strong> 1884; utförseln var <strong>år</strong> 1885 endast 6,526<br />
kaffiser mot 50,717 kaffiser <strong>år</strong> 1884.<br />
Af spanmål öka<strong>de</strong>s införseln äfven något litet <strong>år</strong> 1885 i jemförelse med<br />
<strong>år</strong> 1884.<br />
Bland öns egna produkter visar sig <strong>år</strong> 1885 en stegring i utförseln för<br />
kummin <strong>och</strong> apelsiner, men icke för lök <strong>och</strong> citroner.
518<br />
Båda skördarne potatis uppskattas tillsammans till 3,500 tons, <strong>de</strong>raf <strong>om</strong>kring<br />
2,400 tons utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, <strong>de</strong>t mesta till Triest. Priset vexla<strong>de</strong><br />
mellan 7 <strong>och</strong> 8 £ pr ton fritt <strong>om</strong> bord.<br />
Af artiklar <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma bit är egentligen endast<br />
att nämna tjära, s<strong>om</strong> införes i små partier öfver England. Trävaror inför<strong>de</strong>s<br />
ford<strong>om</strong> <strong>från</strong> Sverige, men nu tages <strong>de</strong>nna vara meren<strong>de</strong>ls <strong>från</strong> Eyssland <strong>och</strong><br />
Österrike.<br />
O. F. Gollcher.<br />
Bridgetown (Barbados).<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 345 tons<br />
» » ank<strong>om</strong>mo i barlast 51 svenska » » 19,386 ><br />
Till » afgingo med last 5 » » » 1,700 »<br />
» » i barlast 44 » > » 17,371 »<br />
Från v ank<strong>om</strong>mo med last 10 norska > 3,044 ><br />
» » » i barlast 197 » » » 85,930 ><br />
Till afgingo med last 12 » » » 3,000 »<br />
» » » i barlast 185 82,292 »<br />
Port Louis (Mauritius).<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
J. Gardiner Austin.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 10 fartyg tillhöran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Frakterna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et notera<strong>de</strong>s: till Storbritannien 20 à 25 sh., Amerikas<br />
Förenta Stater 20 à 25 sh., Australien 15 à 18 sh., Nya Zealand 22 à 25<br />
sh., Kap 22 sh. à 32 sh. 6 d., allt med 5 % <strong>och</strong> pr ton; till B<strong>om</strong>bay 4 a<br />
11 armas pr »bag».<br />
Kursen på London, 90 dagars sigt, var i <strong>de</strong>cember 35 %; på Calcutta,<br />
30 dagars sigt, vid samma tid 1/2 %. Af socker utför<strong>de</strong>s 118,006 tons mot<br />
114,390 tons <strong>år</strong> 1885.<br />
I afseen<strong>de</strong> å affärerna i allmänhet kan icke någon förbättring anses hafva<br />
inträdt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>. Han<strong>de</strong>ln har varit mycket inskränkt <strong>och</strong> gifvit ringa<br />
vinst.
Alger <strong>de</strong>n 8 juli 1887.<br />
519<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,018 tons<br />
» utrikes ort » » 6 » 3,828 »<br />
» » i barlast I 307<br />
Till » afgingo med last 3 » » 1,551<br />
i barlast 9 4,602 »<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 7 norska » 3,037 »<br />
utrikes ort 64 » 30,817 »<br />
» » i barlast 6 2,323<br />
Till Norge afgingo » 11 » 5,267 »<br />
utrikes ort » med last 33 » 12,706<br />
i barlast 32 » » 17,800 »<br />
Lägges härtill följan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till hamnar, <strong>de</strong>r vicekonsuler icke<br />
finnas anstäl<strong>de</strong>, neml.:<br />
Arzew: med last 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 391 tons<br />
Mostaganem; » 1 svenskt » 419<br />
La Calle: i barlast 1 norskt 336<br />
Djidjelli: o I 347<br />
så utgör hela antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>1886</strong><br />
besökt distriktet, såle<strong>de</strong>s 93 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 43,823 tons, mot 90 <strong>om</strong><br />
40,452 tons 1885 <strong>och</strong> 101 <strong>om</strong> 44,917 tons <strong>år</strong> 1884.<br />
Till Alger ank<strong>om</strong>mo 4 svenska <strong>om</strong> 2,431 tons<br />
» 28 norska » 14,10] »<br />
Oran 3 svenska » 1,551 »<br />
» » 24 norska 9,562<br />
Bougie » 2 1,460 »<br />
Philippeville » 1 svenskt » 416 »<br />
» » 14 norska » 7,924 »<br />
» Böne 1 svenskt » 357 »<br />
» » » 5 norska » 1,613 »<br />
» Goulette 3 svenska 1,399 »<br />
» » » 4 norska » 1,517 »<br />
Af <strong>de</strong> svenska fartygen voro 5 ång- <strong>och</strong> 7 segelfartyg, af hvilka senare 5<br />
k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige med trälast. Ångfartygen voro befrakta<strong>de</strong> med styckegods<br />
mellan Havre, Oran, Alger <strong>och</strong> vice versa.<br />
Af <strong>de</strong> norska fartygen ank<strong>om</strong>mo med last 33 ångfartyg <strong>och</strong> 38 seglare,<br />
hvaraf 22 med trä <strong>från</strong> Sverige, 2 med dito <strong>från</strong> Norge, 1 <strong>från</strong> Danmark, 1<br />
<strong>från</strong> Finland, 4 <strong>från</strong> Nordamerika <strong>och</strong> 1 <strong>från</strong> Rumänien. I barlast afgingo 18<br />
ång- <strong>och</strong> 25 segelfartyg, af hvilka senare 11 återvän<strong>de</strong> till Norge.<br />
Utfrakter erhöllo 6 fartyg till Skotland, 5 till Nordamerika, alla med<br />
alfa. Med krollspint utfrakta<strong>de</strong>s 2 till Nordamerika, med malm <strong>och</strong> hö 1 till<br />
England samt med spanmål 1 till Salma.<br />
Ångfartygen »Dana» <strong>och</strong> BFranco», frakta<strong>de</strong> pr månad à 6,000 francs,<br />
gjor<strong>de</strong> turer <strong>från</strong> Oran <strong>och</strong> Alger un<strong>de</strong>r oktober, november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember, <strong>de</strong>t<br />
förra till Bor<strong>de</strong>aux, <strong>de</strong>t senare till Havre. Ångfartyget »Krystal» gjor<strong>de</strong> trenne<br />
resor mellan Alger <strong>och</strong> Alexandria.
520<br />
Träfrakterna voro ännu lägre än föregåen<strong>de</strong> är: <strong>från</strong> Hornösand 65 francs,<br />
<strong>från</strong> Sundsvall 62, Skutskär 60 <strong>och</strong> Skellefteå 59 pr stand, med 2/3 för däckslast.<br />
Insegla<strong>de</strong> bruttofrakter voro (oberäknadt hamnar saknan<strong>de</strong> vicekonsuler):<br />
for svenska fartyg <strong>1886</strong> _ 121,900 francs<br />
mot 1885 148,600 »<br />
<strong>och</strong> 1884 195,900 »<br />
för norska fartyg <strong>1886</strong> 577,400 »<br />
mot 1885 716,900 »<br />
<strong>och</strong> 1884 990,200 »<br />
Frakterna i francs pr ton voro i allmänhet un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> mellan nedanståen<strong>de</strong><br />
hamnar följan<strong>de</strong>:<br />
Oran. Alger. Philippeville. Bone.<br />
Marseille 8 à 9 8 à 9 10 à 15 10 à 15<br />
Havre 12 à 15 12 à 15 — —<br />
Gibraltar 9 à 12 9 à 12 — 15 à 19<br />
Lissabon 16 à 18 16 à 18 — —<br />
Cardiff 10 à 12 13 à 14 — —<br />
London 14 18 à 20 — —<br />
Newcastle 14 à 15 14 à lä — —<br />
Glasgow 18 à 20 18 — —<br />
Sjöfarten på <strong>de</strong>tta distrikt är i ständig tillväxt.<br />
Till Algeriet ank<strong>om</strong>mo af alla flaggor:<br />
<strong>1886</strong> 4,962 fartyg <strong>om</strong> 1,984,657 tons<br />
1885 4,385 » 1,921,794 »<br />
<strong>de</strong>raf <strong>1886</strong> 1885<br />
Franska 2,001 <strong>om</strong> 1,171,197 tons; 1,822 <strong>om</strong> 1,220,682 tons<br />
Engelska 580 » 511,009 » 517 » 419,526 »<br />
Spanska 1,581 » 149,858 » 1,164 » 121,833 »<br />
Italienska 512 » 47,712 « 592 » 51,461 »<br />
<strong>och</strong> fortfaran<strong>de</strong> i femte rummet så till antal s<strong>om</strong> tontal <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
fartyg, hvarefter följa i anseen<strong>de</strong> till tontal belgiska, österrikiska, tyska, grekiska,<br />
ryska <strong>och</strong> portugisiska.<br />
Tyvärr börja engelska <strong>och</strong> tyska ångfartyg att användas för transport af<br />
v<strong>år</strong>t trä, s<strong>om</strong> förut uteslutan<strong>de</strong> hitk<strong>om</strong> med v<strong>år</strong>a fartyg.<br />
Till Tunisien ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> 1303 (<strong>från</strong> 13 oktober 1885 t. o. m. 12<br />
oktober <strong>1886</strong>) 5,944 fartyg, 1,510,260 tons, medföran<strong>de</strong> 168,250 tons varor<br />
<strong>och</strong> 56,271 passagerare, att för<strong>de</strong>las på följan<strong>de</strong> hamnar:<br />
Tunis 1,358 fartyg <strong>om</strong> 455,146 tons<br />
Sousse 1,075 » 209,101<br />
Sfax 1,034 » 208,788<br />
Djerba 746 » 173,947<br />
Monastier 409 » 172,097<br />
Mehdia 469 » 167,570<br />
Gabes 557 » 119,079<br />
Bizerte... 296 » 4,532<br />
I <strong>de</strong>nna skeppsfart <strong>de</strong>ltogo följan<strong>de</strong> flaggor:<br />
Franska 943 oui 963,198 tons<br />
Italienska 2,177 » 419,715 »
521<br />
Engelska 179 <strong>om</strong> 71,949 tons<br />
Tunesiska 2,4G9 » 27,242 »<br />
Grekiska 63 » 12,404 »<br />
Turkiska 75 » 4,276 »<br />
Belgiska 4 » 4,297 »<br />
Österrikiska 16 » 2,828 »<br />
Svenska & norska 7 » 2,350 »<br />
Ryska 3 » 1,183 »<br />
Spanska _ S » 818 »<br />
V<strong>år</strong>a fartyg ank<strong>om</strong>mo alla med last; svenska: 2 med trä <strong>från</strong> Sverige, 1<br />
med stenkol <strong>från</strong> England; norska: 1 med trä <strong>från</strong> Norge, 1 med d:o <strong>från</strong><br />
Sverige, 1 med jernrör <strong>och</strong> med pilgrimer, 1 ångfartyg befraktadt pr manad<br />
à 8,000 francs.<br />
Import:<br />
Till Algeriet inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r<br />
1880 1885<br />
Salt kött kilogr. 945,154 776,268<br />
Ister » 1,319,298 1,305,325<br />
Ost » 2,083,614 2,345,636<br />
Fisk, saltad eller konserverad » 1,857,296 1,553,958<br />
Mjöl » 7,407,841 6,866,269<br />
Risgryn » 2,621,093 3,408,772<br />
Potatis » 11,436,879 11,492,444<br />
Grönsaker, torka<strong>de</strong> » 4,112,510 3,310,859<br />
Frukt, mest torkad » 3,231,339 3,400,499<br />
Socker » 14,388,396 12,689,740<br />
Kaffe » 3,970,216 3,405,426<br />
Tobak 1,122,625 1,188,144<br />
Olja, oliv- > 2,099,551 2,308,522<br />
» andra » 3,777,980 3,281,225<br />
Byggnadsvirke, oarbetadt 1,000 kil. 25,508 51,541<br />
» skuret » 54,444 71,073<br />
Byggnadsmaterialier francs 4,836,249 7,065,948<br />
Mineralolja _ kil. 938,300 1,507,674<br />
Stenkol 100 kil. 3,462,687 6,535,470<br />
Jern <strong>och</strong> stål kil. 30,965,022 29,074,253<br />
Tvål » 7,998,630 7,474,959<br />
Stearin-syra <strong>och</strong> ljus » 1,360,918 1,327,707<br />
Vin af alla slag liter 23,026,786 26,593,502<br />
Bränvin <strong>och</strong> sprit » 3,051,950 3,296,144<br />
Lerkärl kil. 1,656,713 2^488,684<br />
Porslin o. d » 1,306,602 1,287,123<br />
Glas francs 5,289,701 3,448,011<br />
Väfna<strong>de</strong>r: b<strong>om</strong>ull » 95,299,848 88,541,472<br />
hampa » 5,854,865 11,238,766<br />
ull » 13,351,023 14,383,559<br />
silke » 2,108,015 2,224,771<br />
Papper <strong>och</strong> papp kil. 3,675,440 3,267,371<br />
Hudar francs 14,177,969 12,000,683<br />
Metallarbeten » 11,556,270 12,952,677
522<br />
Uti <strong>de</strong>nna import <strong>de</strong>ltogo: <strong>1886</strong>. 1885.<br />
Frankrike med francs 181,292,235 180,523,595<br />
England » 7,951,932 20,094,497<br />
Spanien » 15,345,193 10,780,084<br />
Italien » 2,653,520 4,054,066<br />
Österrike » 2,165,527 1,247,631<br />
Sverige & Norge ... » 1,455,700 1,235,173<br />
Tyskland » 925,594 631,799<br />
Öfriga län<strong>de</strong>r j> 8,472,619 18,391,058<br />
S:a francs 220,262,320 236,957,903<br />
Trävaruinförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena var <strong>1886</strong> enligt tullens uppgift<br />
till:<br />
Alger. Oran. Philippeville. Böne.<br />
Fyrkant-virke kil. 138,000 714,000 334,000 327,000<br />
Sågad vara » 5,896,000 5,113,000 3,910,000 1,105,000<br />
Med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg inför<strong>de</strong>s trävaror direkt<br />
<strong>från</strong> Sverige:<br />
till Alger 1 last med svenskt fartyg <strong>om</strong> 372,65 tons<br />
» » --- - 5 » norska » 2,479,25 3><br />
» Oran 6 » » » 2,382,25 »<br />
» Philippeville 1 » svenskt » 416,00 »<br />
» » 7 » norska » 3,199,00 »<br />
» Böne.. _ 1 » svenskt » 356,73 »<br />
» » 4 » norska » 1,208,72 »<br />
» Goulette 2 » svenska » 873,00 »<br />
» Arzew _. 1 » norskt » 365,40 »<br />
» Mostaganem 1 » svenskt » 419,00 »<br />
<strong>från</strong> Norge:<br />
till Alger 1 » norskt » 172,80 »<br />
» Goulette 1 » » » 484,00 »<br />
eller tillsammans 31 laster <strong>om</strong> 12,728,70 tons.<br />
Från Sverige direkt inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> enligt tullens uppgift till Algeriet:<br />
spiror 269 st, jern 86'/3 tons, hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r 80 1 /, tons, snickeri för<br />
62,000 francs, båtar för 292 francs, samt något punsch.<br />
Från Norge likale<strong>de</strong>s: is 2,550 tons till Alger, 300 till Philippeville <strong>och</strong><br />
300 d:o till BQne, fisktran 3,093 kg., båtar för 283 franc3.<br />
Att <strong>de</strong>remot uppgifva arten <strong>och</strong> mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> varor, s<strong>om</strong> på indirekl<br />
väg införts till <strong>de</strong>tta distrikt <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, förblir trots alla bemödan<strong>de</strong>n<br />
<strong>om</strong>öjligt i anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t sätt, på hvilket härvaran<strong>de</strong> tullkammares<br />
statistik föres. Konsulatet ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed velat utröna, <strong>om</strong> verkligen gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss<br />
initiativ så mycket uträttats, att <strong>de</strong>t löna<strong>de</strong> mödan fortsätta <strong>de</strong>n väg <strong>de</strong>t inslagit<br />
sedan 1883, nemligen att idkeligen fästa v<strong>år</strong>a exportörers uppmärksamhet<br />
på <strong>de</strong>tta distrikt, något s<strong>om</strong> naturligtvis haft till följd, att konsulatets korrespon<strong>de</strong>ns<br />
ökats i högst betungan<strong>de</strong> grad.<br />
Gen<strong>om</strong> uppgifter <strong>från</strong> åtskilliga kända exportörer, hvaribland en enda<br />
t. o. m. augusti <strong>1886</strong> <strong>från</strong> 1883 exporterat för 178,000 francs snickeri, har<br />
emellertid <strong>de</strong>n angenäma erfarenhet vunnits, att resultatet fullt motsvarar <strong>de</strong><br />
ansträngningar <strong>och</strong> uppoffringar s<strong>om</strong> gjorts, <strong>om</strong> man tager med i beräkningen<br />
sv<strong>år</strong>igheten att finna lämplig <strong>om</strong>lastningsplats för nya artiklar, hvilka hittills
523<br />
endast undantagsvis kunnat expedieras i så stora partier, att <strong>de</strong>t lönat sig för<br />
ångfartyg att enk<strong>om</strong> anlöpa <strong>de</strong>rmed.<br />
Generalkonsulatet finner <strong>de</strong>rför ingen anledning ändra sitt sätt att gä till<br />
väga, utan anhåller vördsammast att för un<strong>de</strong>rsökning <strong>om</strong> varors lämplighet att<br />
exporteras hit rek<strong>om</strong>men<strong>de</strong>ra <strong>de</strong>ss <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smuseum <strong>och</strong> vicekonsulns etablissement<br />
(se föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse).<br />
Export:<br />
De förnämsta artiklar s<strong>om</strong> exporterats <strong>från</strong> Algeriet voro:<br />
<strong>1886</strong>. 1885.<br />
Hästar antal 1,303 829<br />
Nötkreatur » 17,108 23,969<br />
F<strong>år</strong> » 578,835 786,913<br />
Svin » 10,125 4,535<br />
Hudar, oberedda kg. 1,349,554 1,740,744<br />
Ull » 3,880,179 3,000,141<br />
Silke » 6,430 6,009<br />
Vax » 48,565 60,587<br />
Talg » 295,362 221,124<br />
Fisk » 4,222,919 3,673,533<br />
Korall » 8,641 14,963<br />
Ben, horn <strong>och</strong> andra djurämnen » 1,121,638 1,054,880<br />
Hvete 100 kg. 1,268,692 1,597,570<br />
Korn » 1,058,172 1,690,166<br />
Mjöl » 570,898 491,669<br />
Grönsaker, torra.. kg. 2,947,097 5,617,230<br />
D:o färska » 2,509,208 2,176,434<br />
Frukt, färsk » 4,904,761 5,432,985<br />
D:o torr » 4,314,850 5,691,853<br />
Tobak » 4,019,843 2,598,976<br />
Olivolja » 2,522,395 2,168,730<br />
Korkbark » 5,219,639 6,284,849<br />
Alfa » 80,947^649 96,545,210<br />
Linfrö » 1,255,020 943^428<br />
Crin végétal » 20,975,776 16,019,566<br />
Garfvarbark » 12,896,793 10,211,367<br />
Fo<strong>de</strong>r » 11,816,986 14,724,279<br />
Lumpor » 1,536,007 1,018,869<br />
Malmer: bly 100 kg. 193,316 200,782<br />
jern » 5,014,329 4,595,765<br />
koppar » 33,223 112,972<br />
Bly, oarbetadt » 147 224<br />
Vin - liter 46,160,063 33,038,672<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten var:<br />
<strong>1886</strong>. 1885.<br />
Francs 192,553,392 195,369,668<br />
hvaraf till Frankrike » 130,480,451 129,982,504<br />
Spanien » 23,633,236 18,556,664<br />
England » 22,320,876 32,870,640<br />
Italien » 3,689,888 3,600,078<br />
o. s. v. samt till Sverige & Norge ... » 59,802 516,429
524<br />
Direkt utför<strong>de</strong>s <strong>1886</strong> <strong>från</strong> Algeriet<br />
till Sverige: 4,000 kg. olivolja, 214 st. spiror, 304 kg. tobak, 3,378 liter vin,<br />
56 kg. lerkärl, 41,000 kg. korkbark <strong>från</strong> Bones distrikt.<br />
till Norge: 520 kg. fisk, 3,082 liter vin samt något konserver.<br />
Röran<strong>de</strong> Junisiens export <strong>och</strong> import un<strong>de</strong>r 1885 <strong>och</strong> <strong>1886</strong> saknas ännu<br />
uppgifter.<br />
Ångbåtsk<strong>om</strong>munikationerna hafva ökats med en ny regulier linie (tillh.<br />
Gé<strong>de</strong>on Cou<strong>de</strong>rt & fils, adr. Tonnay-Charente), s<strong>om</strong> hittills uppehållits med<br />
norska ångare, nemligen mellan Bor<strong>de</strong>aux <strong>och</strong> Oran-Alger, med afgång <strong>från</strong> <strong>de</strong>n<br />
förstnämn<strong>de</strong> platsen <strong>de</strong>n 5 <strong>och</strong> 20 i hvarje månad. Denna linie k<strong>om</strong>binerad<br />
med Stockholms ångf. re<strong>de</strong>ribolags båtar erbju<strong>de</strong>r åtminstone för<strong>de</strong>len af<br />
billig <strong>om</strong>lastningskostnad, 3 francs pr 1,000 kg. Herrar Olson & Wright i<br />
Stockholm ega att teckna direkt konnossement. Hittills har man mest betjenat sig<br />
af lägenheten C<strong>om</strong>p. Havraise Peninsulaire med <strong>om</strong>lastning i Havre (E. Grosos).<br />
I Algeriet har jernvägsbyggan<strong>de</strong>t nu framskridit så långt, att Oran är<br />
förenadt med Tunis, <strong>och</strong> på flera bibanor arbetas utan afbrott. Bougie, Tlemcen<br />
<strong>och</strong> Biskra antagas i början af 1888 blifva sammanbundna med kustbanan.<br />
Flera smärre linier har man nyligen beslutat bygga i <strong>de</strong>partementet Alger. I<br />
kuststä<strong>de</strong>rna ämnar man bygga hissar i likhet med Stockholms, <strong>om</strong> hvilka man<br />
begärt upplysningar.<br />
Försöken med gatläggning af trä hafva utfallit tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong> man<br />
har beslutat att använda <strong>de</strong>tta system i framti<strong>de</strong>n. Husbyggan<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> tvenne<br />
senaste <strong>år</strong>en legat något nere, börjar nu att taga sig igen. Turistströmmen till<br />
Alger ökas betydligt hvarje <strong>år</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senaste var så stark, att un<strong>de</strong>r hela<br />
säsongen alla villor <strong>och</strong> hoteller varit öfverfylda. För <strong>de</strong>ssa nybyggna<strong>de</strong>r skall<br />
betydligt med snickeri kunna afsättas.<br />
I Tunisien förestå flera större allmänna arbeten, hvaribland förnämligast<br />
hamnen i Goulette <strong>och</strong> kanalen till Tunis (9 kil<strong>om</strong>. lång <strong>och</strong> 160 m. bred, att<br />
uppmuddras till 6,5 0 meters djup på 22 m. bredd, invändig beklädnad af<br />
plankor). Detta arbete jemte tillhöran<strong>de</strong> varuskjul etc. tor<strong>de</strong> gifva anledning<br />
till ökad import af trä <strong>och</strong> jern.<br />
Äfven i <strong>år</strong> väntar man in<strong>om</strong> hela distriktet en god skörd isynnerhet af vin.<br />
Sundhetstillstån<strong>de</strong>t är godt.<br />
J. A. Nordström.
Rio <strong>de</strong> Janeiro.<br />
525<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 509 ank<strong>om</strong>na<br />
<strong>och</strong> 505 afgångna fartyg, hvaraf 88 ank<strong>om</strong>na oeh 85 afgångna svenska<br />
samt 421 ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 420 afgångna norska.<br />
Häraf ank<strong>om</strong>mo:<br />
Till hufvudstationen 206 fartyg <strong>om</strong> 90,845 tons<br />
» viee-konsulsstationerna 303 v » 91,893 »<br />
<strong>och</strong> afgingo:<br />
tillsammans 509 fartyg <strong>om</strong> 182,738 tons<br />
Från hufvudstationen 217 fartyg <strong>om</strong> 95,011 tons<br />
» vice-konsulsstationerna 288 i> s> 86,145 »<br />
Deraf voro:<br />
tillsammans 505 fartyg <strong>om</strong> 181,156 tons.<br />
Svenska<br />
Från Sverige-Norge ank<strong>om</strong>na med last 6 fartyg <strong>om</strong> 1,334 tons<br />
> utrikes ort » » > 75 » J> 22,044 »<br />
d:o » i barlast 7 » » 1,568 »<br />
tillsammans 88 fartyg <strong>om</strong> 24,946 tons<br />
Till Sverige-Norge afgångna med last ... — fartyg <strong>om</strong> tons<br />
» utrikes ort » > > ... 33 » » 7,946 »<br />
» d:o » i barlast .... 52 » » 17,059 »<br />
tillsammans 85 fartyg <strong>om</strong> 25,005 tons.<br />
Norska<br />
Från Norge-Sverige ank<strong>om</strong>na med last 22 fartyg <strong>om</strong> 6,602 tona<br />
» utrikes ort » > » 368 » » 144,105 »<br />
» d:o » i barlast 31 > » 7,085 B<br />
tillsammans 421 fartyg <strong>om</strong> 157,792 tons<br />
Till utrikes ort afgångna med last 150 fartyg <strong>om</strong> 43,586 tons<br />
» » » i barlast 270 » 112,565 »<br />
tillsammans 420 fartyg <strong>om</strong> 156,151 tons.<br />
I jemforolse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et visar <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppfart på<br />
distriktet en tillökning af 104 fartyg <strong>och</strong> 38,334 tons i <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> af<br />
11.4 fartyg <strong>och</strong> 42,020 tons i <strong>de</strong> afgångna. Tillökningen är proportionsvis<br />
större för <strong>de</strong> norska än <strong>de</strong> svenska fartygen, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> niiruiare framg<strong>år</strong>:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjufart. 37
526<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Ank<strong>om</strong>na svenska 88 <strong>om</strong> 24,946 tons 68 <strong>om</strong> 20,650 tons<br />
Afgångna d:o 85 » 25,005 » 64 B 18,939 B<br />
Ank<strong>om</strong>na norska 421 B 157,792 B 337 » 123,754 »<br />
Afgängna d:o 420 » 156,151 B 327 B 118,197 »<br />
Dessut<strong>om</strong> anlöpte distriktet för or<strong>de</strong>r, proviant eller reparation af lidna<br />
skador 2 svenska <strong>och</strong> 12 norska fartyg, samt inlöpte till karantänsanstalten<br />
Uha Gran<strong>de</strong> för att un<strong>de</strong>rgå karantän 2 svenska samt 8 norska fartyg, hvilka<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgingo utan att annars anlöpa distriktet. Fraktförtjensten för skeppsfarten<br />
på distriktet har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjort:<br />
för 81 med last ank<strong>om</strong>na svenska £ 3 3,654<br />
33 » » afgångna d:o » 7,838<br />
» 390 » » ank<strong>om</strong>na norska » 178,425<br />
150 afgångna d:o » 43,941<br />
£ 41,492<br />
£ 222,366<br />
tillsammans £ 263,858<br />
Den sammanräkna<strong>de</strong> fraktförtjensten har proportionsvis varit mindre än<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, hvilket har sin förklaring i <strong>de</strong> mindre för<strong>de</strong>laktiga hitfrakterna<br />
jemte sv<strong>år</strong>igheten att ibland häri<strong>från</strong> erhålla lönan<strong>de</strong> utfrakt, hvilket af följan<strong>de</strong><br />
beräkning närmare framg<strong>år</strong>:<br />
Ingåen<strong>de</strong> frakt för 63 svenska 1885 £ 22,260<br />
» 81 d:o <strong>1886</strong> » 33,654<br />
x> 310 norska 1885 » 154,628<br />
» 390 d:o <strong>1886</strong> » 178,425<br />
Utgåen<strong>de</strong> 29 svenska 1885 6,280<br />
» » 33 d:o <strong>1886</strong> > 7,838<br />
» 122 norska 1885 » 36,675<br />
» 150 d:o <strong>1886</strong> » 43,941<br />
Härtill bidrog äfven förhållan<strong>de</strong>t, att till följd af mot slutet af <strong>år</strong>et vidtagna<br />
karantänsåtgär<strong>de</strong>r fingo alla <strong>från</strong> La Platå-län<strong>de</strong>rna ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg<br />
ingå i karantän <strong>och</strong> meren<strong>de</strong>ls <strong>de</strong>r utlossa sin last samt afsegla i barlast.<br />
Besättningarna å <strong>de</strong> till hufvudstationen ank<strong>om</strong>na svensk-norska fartyg<br />
utgjor<strong>de</strong> 2,133 man, hvaraf hafva härstä<strong>de</strong>s påmönstrat 99, afmönstrat 65,<br />
rymt 22, qvarlemnats sjuke 34, aflidit 27 <strong>och</strong> hemsändts 2. Sjömansinvisningar<br />
hafva utfärdats för 20 svenska sjömän <strong>om</strong> 1,8 75 kronor <strong>och</strong> för 40 norska<br />
<strong>om</strong> Reis 2,926,500 <strong>och</strong> £ 19 i guld, motsvaran<strong>de</strong> cirka 4,730 kronor, eller<br />
tillsammans 60 invisningar <strong>om</strong> 6,605 kr.<br />
I hvilken mån <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten på distriktet tilltagit<br />
un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en framg<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong> siffror:<br />
Ank<strong>om</strong>na fartyg<br />
Ar Svenska Norska Tillsammans<br />
1882... 44 <strong>om</strong> 14,467 tons 165 <strong>om</strong> 55,700 tons 209 <strong>om</strong> 70,167 tons<br />
1883... 42 13,851 172 57,377 » 214 » 71,228 »<br />
1884... 69 » 24,068 » 236 » 84,009 305 » 108,077 »<br />
1885 ... 68 > 20,650 > 337 123,755 » 405 » 144,405 »<br />
<strong>1886</strong>... 88 24,946 421 157,792 509 » 182,738 »
527<br />
Denna tillökning i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart är <strong>de</strong>sto märkligare<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n allmänDa skeppsfarten på Brasilien lär hafva snarare af- än tilltagit.<br />
Detta åtminstone framg<strong>år</strong> af hamnrörelsen i Rio <strong>de</strong> Janeiro, hvilken un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
senaste fem <strong>år</strong>en varit följan<strong>de</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na fartyg.<br />
År Från utrikes hamn Från inrikes hamn<br />
1882 1,288 <strong>om</strong> 1,197,671 tons 1,439 <strong>om</strong> 400,130 tons<br />
1883 1,218 » 1,220,332 » 1,414 B 454,739<br />
1884 _ 1,245 » 1,281,388 » 1,346 » 470,251<br />
1885 1,282 B 1,376,082 B 1,417 B 475,298<br />
<strong>1886</strong> 1,215 B 1,298,291 » 1,345 » 485,708<br />
Afgångna fartyg.<br />
Ar Till utrikes hamn Till inrikes hamn<br />
1882 1,064 <strong>om</strong> 1,140,439 tons 1,642 <strong>om</strong> 535,558 tons<br />
1883 1,067 » 1,207,821 » 1,588 » 540,890<br />
1884 l,m B 1,233,096 » 1,499 » 518,883<br />
1885 1,033 B 1,254,847 B 1,557 B 512,064<br />
<strong>1886</strong> 980 B 1,196,115 B 1,505 » 563,575<br />
Hufvudstationens hamnrörelse representeras sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2,560<br />
angåen<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,783,999 tons <strong>och</strong> 2,482 utgåen<strong>de</strong> <strong>om</strong> 1,759,690<br />
tons, <strong>och</strong> <strong>de</strong>las <strong>de</strong>ssa i afseen<strong>de</strong> pä nationalitet s<strong>om</strong> följer:<br />
Ank<strong>om</strong>na Ångfartyg Segelfartyg Tillsammans<br />
Brasilianska 529 640 1,169<br />
Amerikanska F. S 12 82 94<br />
Argentinska 1 4 5<br />
Belgiska 41 1 42<br />
Danska — 23 23<br />
Engelska 317 223 540<br />
Franska 123 24 147<br />
Holländska 2 9 11<br />
Italienska 42 10 52<br />
Portugisiska — — 59 59<br />
Ryska 3 2 5<br />
Spanska — 2 2<br />
Svensk-Norska — 206 206<br />
Turkiska — 1 1<br />
Tyska. 131 57 188<br />
Österrikiska - 14 2 16<br />
Tillsammans 2,560<br />
Deraf voro af ångfartyg 1,215 <strong>om</strong> 1,353,495 tons ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 1,162<br />
<strong>om</strong> 1,304,996 tons afgångna samt af segelfartyg 1,345 <strong>om</strong> 430,504 tons ank<strong>om</strong>na<br />
<strong>och</strong> 1,320 <strong>om</strong> 454,609 tous afgångna.<br />
Af <strong>de</strong>ssa siffror framg<strong>år</strong>, att <strong>om</strong> man lemnar å sido <strong>de</strong>n inhemska d. v. s.<br />
<strong>de</strong>n brasilianska skeppsfarten, hvilken uteslutan<strong>de</strong> egnar sig åt kustfarten, är<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart nä-t efter <strong>de</strong>n engelska <strong>de</strong>n mest betydan<strong>de</strong> i
528<br />
fraktfarten härstä<strong>de</strong>s, <strong>och</strong>, tagan<strong>de</strong> segelfartygens antal särakildt, endast med<br />
några fartyg un<strong>de</strong>rstiger <strong>de</strong>n engelska, hvilken intager första rummet <strong>och</strong> så väl<br />
i afseen<strong>de</strong> på ångfartyg s<strong>om</strong> segelfartyg i öfvervägan<strong>de</strong> mån öfverstiger alla andra<br />
nationers. I sjelfva kustfarten, eller farten mellan inrikes hamnar, intager v<strong>år</strong><br />
<strong>sjöfart</strong> en ej så un<strong>de</strong>rordnad ställning, hvilket bevisar att äfven i <strong>de</strong>nna speciela<br />
frakttra<strong>de</strong> v<strong>år</strong>a fartyg tidt <strong>och</strong> ofta finna en lönan<strong>de</strong> sysselsättning. Sålunda<br />
representeras ifrågavaran<strong>de</strong> fraktfart på Rio <strong>de</strong> Janeiro för <strong>år</strong>et af följan<strong>de</strong><br />
fartyg:<br />
Från inrikes hamn Till inrikes hamn<br />
Ank<strong>om</strong>na Afgångna<br />
Ångf. Segelf. Tills. Ångf. Segelf. Tills.<br />
Brasilianska 489 616 = 1,105 464 622 = 1,086<br />
Amerikanska F. S. — 2 s> 2 10 6 » 16<br />
Argentinska — — » — — 2 » 2<br />
Belgiska 5 — » 5 5 - — » 5<br />
Danska... — 9» 9 — 17» 17<br />
Engelska 77 25 J> 102 96 46 » 141<br />
Franska 20 3 » 23 30 2 » 32<br />
Holländska — 5 » 5 — 6 » 6<br />
Italienska 1 — » 1 3 — s> 3<br />
Portugisiska — 11 » 11 — 32 » 32<br />
Ryska — — » — — 1 » 1<br />
Spanska — — » — — 1 » 1<br />
Svensk-Norska — 20 » 20 — 78 » 7S<br />
Tyska 46 10 » 56 50 24 » 74<br />
österrikiska. 6 — » 6 8 — » 8<br />
Ängbåtarnes antal utgöres hufvudsakligen af paketbåtarne, hvilka anlöpa<br />
flera brasilianska hamnar på hit- <strong>och</strong> hemresan; segelfartygens <strong>de</strong>reniot representera,<br />
ined fà undantag, särskildt hitförd eller häri<strong>från</strong> uttagen full last. Att<br />
ångfartygens konkurrens börjar dock äfven i <strong>de</strong>nna trafik så småning<strong>om</strong> uttränga<br />
segelfartygen, synes bäst af <strong>de</strong> förras tilltagan<strong>de</strong> samt <strong>de</strong> senares aftagan<strong>de</strong> antal<br />
i nämnda fraktfart på Rio <strong>de</strong> Janeiro un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tio <strong>år</strong>en.<br />
Från iurikos hamnar ank<strong>om</strong>na<br />
ir Ångf. Segelf. Tills. Tontal<br />
1882 605 834 = 1,439 400,130<br />
1883 598 816 5> 1,414 454,739<br />
1884 582 764 » 1,346 470,251<br />
1885 017 782 » 1,399 478,871<br />
<strong>1886</strong> 638 707 » 1,345 489,487<br />
Regelmessiga ångbåtsturer på Brasilien göras af följan<strong>de</strong> bolag:<br />
Messageries Maritimes 2 gånger i måna<strong>de</strong>n <strong>från</strong> Bor<strong>de</strong>aux <strong>de</strong>n 5 o. 20<br />
Chargeurs Réunis 2 » » i> Havre » 2 > 25<br />
Transport Maritimes ... 1 gäng » » Marseille » 14 » —<br />
Royal Mail 2 gånger » » Southampton » 9 » 24<br />
Pacific Stpain Nav. Co. 2 » > > Liverpool livar annan lördag
529<br />
Brazil River Plate 1 gång i måna<strong>de</strong>n <strong>från</strong> Liverpool <strong>de</strong>n 1<br />
Australian Mail 1 » » till London —<br />
Florio-Rubattino _ 2 gånger » <strong>från</strong> Genua —<br />
Sild-Am. Dampf.-Ges:ft 3 gånger » » Hamburg <strong>de</strong>n 4, 15. 25<br />
Norddcutscher Loyd ... 1 gång » » Bremen <strong>de</strong>n 25<br />
Austria-Hung:sche d:o 1 » » » Triest —<br />
Fraktnoteringarna på Rio <strong>de</strong> Janeiros fraktmarknad variera<strong>de</strong> betydligt<br />
uu<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Af <strong>om</strong>ståen<strong>de</strong> sammandrag af lägsta <strong>och</strong> högsta notera<strong>de</strong> frakter<br />
för hvarje månad af <strong>år</strong>et särskildt, framg<strong>år</strong> likväl att fraktprisen varit för<strong>de</strong>laktigare<br />
för segelfartyg på Europa samt stego jeniväl för ångfartyg un<strong>de</strong>r november<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>cember, då <strong>de</strong> härstä<strong>de</strong>s i afseen<strong>de</strong> på La Plata-län<strong>de</strong>rna vidtagna<br />
karantänsåtgär<strong>de</strong>r någorlunda minska<strong>de</strong> ångbåtslägenheterna så väl till Europa s<strong>om</strong><br />
Förenta Staterna.<br />
Fraktnoteringar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1886</strong><br />
Månad Ångf.<br />
Shill.<br />
Amerika Europa<br />
Segelf.<br />
Shill.<br />
Ångf.<br />
Shill.<br />
Segelf.<br />
Shill.<br />
Januari 30 à 35 12 à 20 20 à 35 30 à 35<br />
Februari- 25 à 30 12. 6 d. à 20 25 à 35 30 å 35<br />
Mars 25 k 30 15 à 20 25 à 35 30 à 35<br />
April 25 à 30 15 à 20 15 à 30 30 à 35<br />
Maj 25 à 30 12 à 20 15 à 30 30 à 35<br />
Juni 25 à 30 10 à 20 25 à 30 30 à 35<br />
Juli 25 à 30 10 à 20 15 à 30 30 à 35<br />
Augusti 25 à 30 10 à 20 20 à 30 30 à 35<br />
September 25 à 30 10 à 20 25 à 30 30 à 35<br />
Oktober 25 à 30 10 à 20 25 à 30 30 à 38<br />
November 40 à 50 12 à 20 30 à 35 35 à 50<br />
December 50 12. 6 d. à 20 35 a 50 38 à 50<br />
Lägsta <strong>och</strong> högsta<br />
Fraktar <strong>1886</strong> 25 à 50 10 à 20 15 à 50 30 à 50<br />
d:o d:o 1885... 25 à 40 10 à 20 20 à 50 27 à 37. 6 d.<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Det utgångna <strong>år</strong>et har i <strong>de</strong>t hela taget varit för Brasiliens <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong><br />
näringar ett gynsamt <strong>år</strong>, <strong>och</strong> visar i jcmforelse till <strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktiga<br />
resultat i så väl <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen s<strong>om</strong> näringsdrifterna. Kaffeproduktionen<br />
<strong>och</strong> kaffepriserna samt penningställningen <strong>och</strong> vexelkursen, <strong>de</strong>ssa tvenne<br />
pulsådror for Brasiliens välgång <strong>och</strong> financiola förkofran, förete här vid lag gynsamma<br />
bevis. Kaffeaf kastningen har visserligen varit något mindre rik än foregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, men priserna <strong>de</strong>sto stadigare, <strong>och</strong> vexelkursen, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början<br />
ännu notera<strong>de</strong>s à 17 d., uppnåd<strong>de</strong> snart <strong>de</strong>n mera normala noteringen af 20<br />
à 21 d. samt vidblef vid <strong>de</strong>nna punkt med jemförelsevis få <strong>om</strong>vexlingar intill<br />
<strong>år</strong>ets slut. Att penningställningen också blef gynsammare bevisas af fondbörs<strong>om</strong>sättningarna,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et uppgingo till 85,625,000 milreis (c:a 160 millioner<br />
kronor), samt mynt- <strong>och</strong> vexelförsäljningarna, s<strong>om</strong> för <strong>år</strong>et uppräknas till<br />
281,352,025 milreis (c:a 514 millioner kronor). ITan<strong>de</strong>lp<strong>om</strong>sättiiingen un<strong>de</strong>r
530<br />
<strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong> 193,977,555 milreis (346 millioner kronor), hvaraf 100,808,309<br />
i import <strong>och</strong> 93,169,246 i export, visan<strong>de</strong> i jemförelse med nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et<br />
en tillväxt i importen af 12 1 /, millioner <strong>och</strong> en förminskning i exporten af<br />
9V, millioner milreis. Införseln sked<strong>de</strong> <strong>från</strong> följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:<br />
England milreis 39,721,130 emot 36,765,211 <strong>år</strong> 1885<br />
Frankrike B 11,861,767 B 12,514,653 B<br />
Uruguay » 11,097,745 B 7,262,272 »<br />
Tyskland_ » 9,570,111 B 9,009,121 »<br />
Förenta Staterna B 7,213,029 B 7,731,273 »<br />
Portugal » 6,151,970 B 5,544,637 »<br />
Arg. republ » 5,521,835 » 2,723,886 B<br />
Belgien » 5,326,133 B 4,062,767 »<br />
Indien <strong>och</strong> Kina B 1,237,652 B 975,697 B<br />
Sverige-Norge » 974,052 B 745,604 B<br />
Italien » 806,327 » 689,652 B<br />
Australien » 682,429 B 618,010 »<br />
Afrika B 250,987 B 410,427 »<br />
Spanien » 103,818 B 114,746 »<br />
Chile B 101,724 » 62,193 B<br />
Kyssland B 67,750 B 32,220 »<br />
Danmark _» 19,850 B 17,630 B<br />
Milreis 100,808,309 emot 88,279,946 <strong>år</strong> 1885<br />
Tillväxten i importen har såle<strong>de</strong>s k<strong>om</strong>mit hufvudsakligen England, Uruguay,<br />
La Plata, Belgien <strong>och</strong> Tyskland till <strong>de</strong>l, medan importen <strong>från</strong> Frankrike,<br />
Förenta Staterna m. fl. tvärt<strong>om</strong> aftagit. Införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena,<br />
s<strong>om</strong> jemväl visar en tillväxt af 228,448 milreis, har bestått hufvudsakligen af<br />
följan<strong>de</strong> varor:<br />
Trävirke, hvaraf 37 skeppslaster hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ingått, nemligen 23 i<strong>från</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> 14 i<strong>från</strong> Norge, utgöran<strong>de</strong> tillsammans 23,768 dussin furu- <strong>och</strong><br />
granbrä<strong>de</strong>r, hvaraf 14,807 <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 8,961 <strong>från</strong> Norge. I förhållan<strong>de</strong><br />
till föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> visar ock trävaruinförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena en ej<br />
obetydlig tillväxt, sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> jemförelse framg<strong>år</strong>:<br />
1882 hitför<strong>de</strong>s 23,86 7 dussin plankor<br />
1883 » 13,673 B »<br />
1884 » 10,579 B B<br />
1885 » 18,579 B B<br />
<strong>1886</strong> B 23,768 » B<br />
KonsignatSrer af <strong>år</strong>ets 37 trälaster voro:<br />
Chr. Heckscher & C:o 25 laster 14,430 dussin<br />
C. W. Grass & C:o 10 B 8,169 B<br />
Leonel <strong>de</strong> Carvalho 2 B 1,169 B<br />
Sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> tabell synes, stäl<strong>de</strong> sig trävarupriserna, isynnerhet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets slut, något mindre för<strong>de</strong>laktiga än i fjol. Priser pr dussin plankor:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Fanuari 37 à 38 milreis 37 à 37 1 /, milreis<br />
Jebruari 38 à 41 37 à 38 »
531<br />
Mars 38 à 38 1/2 milreis 37 à 38 milreis<br />
April 38 à 38 1/2 » 39 à 39 1/2 »<br />
Maj 38'/, à 39 » 39 — B<br />
Juni 39 — B 39 à 41 »<br />
Juli 35 — B 39 à 4l7Q »<br />
Augusti 33 à 35 » 38 1 /2 à 40 1 /, B<br />
September 31 1/2, à 33 1 /2 >> 37 l /2 à 41 1 /, i><br />
Oktober 34 à 37 » 37 1 /, à 40'/, B<br />
November 31 à 34 )> 37 1 /, à 40 »<br />
December 37 — » 37 à 38'/, »<br />
Till jemförelse bifogas följan<strong>de</strong> uppgifter <strong>om</strong> trävaruiuiporten <strong>från</strong> Nord-<br />
Amerika.<br />
Inalles hitk<strong>om</strong> 11,055,490 löpan<strong>de</strong> fot, emot 12,630,839 <strong>år</strong>et förut.<br />
Häraf furuplankor 7,757,067 fot. Hitförseln af <strong>de</strong>nna varusort <strong>från</strong> Nord-<br />
Amerika tycks vara i aftagan<strong>de</strong>, då importen häraf uppgick<br />
1884 till 10,404.593 fot<br />
1885 » 8,587,698 »<br />
<strong>1886</strong> » 7,757,067 B<br />
Deremot har sprueepine-införseln tilltagit med tvenne tillsänduiugar, en i<br />
april <strong>från</strong> Halifax <strong>om</strong> 59,436 fot <strong>och</strong> en i november <strong>från</strong> S:t John <strong>om</strong> 403,294,<br />
tillsammans 462,730 fot, emot 196,348 s<strong>om</strong> införts <strong>år</strong>et förut. Första konsignationen<br />
sål<strong>de</strong>s till 38 l /2 milreis pr dussin, <strong>de</strong>n andra till 38.<br />
Me<strong>de</strong>lpriserna för nordamerikansk furu hafva varit 108 à 120 reis pr<br />
löpan<strong>de</strong> fot.<br />
Jern- <strong>och</strong> stål-importen <strong>från</strong> Sverige har varit följan<strong>de</strong>:<br />
Pr »Gunvor» 2,404 stangjern<br />
» d:o 150 bundtar<br />
»NorB<br />
Haabet<br />
Iduna ..<br />
Collega<br />
Siri<br />
2,233 stangjern<br />
59 bundtar<br />
6 kistor stål<br />
cirka 66 tons<br />
61<br />
26<br />
50<br />
46<br />
61<br />
summa cirka 310 tons<br />
eller 7,440 centner emot 1,674, s<strong>om</strong> utgjor<strong>de</strong> införseln <strong>år</strong>et förut.<br />
Från Hamburg ank<strong>om</strong>mo 3,601 stangjern = 90 tons<br />
470 bundtar = 15 »<br />
Summa cirka 105 tons.<br />
Tändstickor hufvudsakligen af Jönköpings tändsticksfabrik inför<strong>de</strong>s 10,036<br />
kistor mot 7,778 <strong>år</strong>et förut.<br />
Priset för Jönköpings tändstickor vexla<strong>de</strong> mellan 96 <strong>och</strong> 113 milreis pr kista.<br />
Klippfisk: <strong>från</strong> Norge inför<strong>de</strong>s häraf un<strong>de</strong>r aret 17,745 kistor mot 7,469<br />
<strong>år</strong>et förut. Totalinförseln på platsen utgjor<strong>de</strong> för <strong>år</strong>et 18,745 kistor, 4,602
532<br />
fat samt 66,045 byttor, öfverstigan<strong>de</strong> förra <strong>år</strong>ets införsel med 8,757 kistor,<br />
4,328 fat <strong>och</strong> 2,524 byttor.<br />
Marknadsnoteringarna för <strong>de</strong>nna vara voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et följan<strong>de</strong>:<br />
Byttor Kistor Fat<br />
Stock <strong>de</strong>n 1 januari 15,149 761<br />
Införsel 66,045 18,745 2,602<br />
Tillgång 81,194 19,506 2,602<br />
Åtgfing 63,333 18,665 2,552<br />
Stock <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember 17,861 841 50<br />
Priserna variera<strong>de</strong> betydligt, s<strong>om</strong> synes af följan<strong>de</strong> sammandrag:<br />
Pr kista Pr bytta<br />
Januari 23 à 25 milreis 23 à 27 milreis<br />
Februari.. 25 à 27 » 26 à 28 »<br />
Mars 30 à 32 » 28 à 30 »<br />
April 30 à 32 » 26 à 30 »<br />
Maj 25 k 29 » 24 à 30 »<br />
Juni 24 à 28 » 26 à 30 »<br />
Juli 24 à 27 » 26 à 30 »<br />
Augusti 19 à 21 » 22 à 26 »<br />
September 18 à 21 » 18 à 25 »<br />
Oktober 17 à 20 » 18 à 25 »<br />
November 18 à 24 » 18 à 24 »<br />
December 22 à 26 i> 18 à 26 »<br />
Importen är äfven i tilltagan<strong>de</strong>, då sammanräkna<strong>de</strong> antalet kistor, byttor<br />
<strong>och</strong> fat uppgick för <strong>år</strong>et till 89,932 emot 73,789 <strong>år</strong> 1885, 77,594 <strong>år</strong> 1884,<br />
66,520 <strong>år</strong> 1883 samt 73,347 <strong>år</strong> 1882.<br />
Öl: Mindre partier norskt öl införas <strong>år</strong>ligen oeh säljas à cirka 7 milreis<br />
pr dussin flaskor. Liknan<strong>de</strong> försök gjor<strong>de</strong>s med svenskt öl, men tycks försöket<br />
ej utfallit gynsamt, enligt importörers påståen<strong>de</strong> <strong>de</strong>lvis på grund af ofullständig<br />
korkning af flaskorna. Afven sv<strong>år</strong>igheten att jemväl un<strong>de</strong>r vintern fortsätta afsändningarna,<br />
till följd af bristan<strong>de</strong> sjölägenheter, åtminstone <strong>från</strong> Stockholm,<br />
har hindrat operationens fullständiga realisation. Och ändå är <strong>de</strong>nna importvara<br />
värd att af intressera<strong>de</strong> beaktas på grund af <strong>de</strong>n stora utveckling ölimporten<br />
i Brasilien un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en antagit. Totalimporten till Rio <strong>de</strong> Janeiro<br />
uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 26,773 kistor samt 528 fat <strong>från</strong> följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:<br />
England 2,684 kistor, 528 fat<br />
Tyskland 24,079 » — B<br />
Andra län<strong>de</strong>r 60 » — »<br />
Då <strong>de</strong> <strong>från</strong> Skandinavien bitsända ölsorterna afskeppas jemväl <strong>från</strong> Hamburg<br />
ingå <strong>de</strong>ssa s<strong>om</strong> tyska. Följan<strong>de</strong> äro <strong>de</strong> i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n allmänt kända märken<br />
jemte betinga<strong>de</strong> priser pr dussin flaskor:<br />
Bass Ale reis 7,600 à 7,800<br />
Burton d:o J> 7,200 à 7,400<br />
Diverse d:o » 5,000 à 5,500
533<br />
Guineas Stout reis 7,600 à 8,100<br />
Danskt Carlsberg » 7,250 à 7,750<br />
d:o Ny Carlsberg B 7,250 à 7,750<br />
Svenskt Lyckholm ... » 7,250 à 7,500<br />
Tyskt Cavallo » 7,250 à 7,500<br />
d:o Carstberg » 6,500 à 6,800<br />
d:o Crystal » 7,000 à<br />
d:o Baudivra » 5,500 à 6,000<br />
d:o Muller.... T> 6,000 à 6,500<br />
d:o diverse » 4,500 à 5,500<br />
Lokalproduktionen (tyska bryggerier) har likväl börjat utöfva en viss konkurrens<br />
isynnerhet hvad importen i fat beträffar, <strong>och</strong> har <strong>de</strong>n sistnämda un<strong>de</strong>r<br />
senare firen aftagit.<br />
Sålunda inför<strong>de</strong>s<br />
1882 25,737 kistor, 6,245 fat<br />
1883 25,071 » 7,473 »<br />
1884 24,610 » 3,617 i><br />
1885 32,168 » 1J647 »<br />
<strong>1886</strong> ... 26,773 » 528 »<br />
Af Tjära inför<strong>de</strong>s öfver Hamburg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 1,3 58 fat, emot 2,064 <strong>år</strong>et<br />
förut. Priserna för <strong>de</strong>nna vara voro Reis 16,500 à 19,500 emot 20- à 24,000<br />
aret förut.<br />
Beck inför<strong>de</strong>s uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Nordamerika. Importen utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 15,287 fat till ett pris af reis 5,500 à reis 10,500<br />
1885 7,728 » » » 8,000 à > 11,500<br />
1884 8,362 » » » 7,500 à » 11,000<br />
1883 10,504 » » » 7,500 a » 11,500<br />
1882 9,332 > » > 9,000 à > 11500<br />
Smör: Införseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong> 52,641 kistor (innehållan<strong>de</strong> visst<br />
antal större eller mindre bleckaskar) samt 45 fat, mot 45,516 kistor <strong>och</strong> 138<br />
fat <strong>år</strong>et förut. Smöret uppgifves hafva varit af följan<strong>de</strong> qvalitet:<br />
Kistor Fat<br />
Franskt 46,070 —<br />
Danskt ... 1,979 —<br />
Italienskt 3,098<br />
Engelskt 204 10<br />
Amerikanskt.... 1,244 35<br />
Diverse 36 —<br />
Me<strong>de</strong>lpriserna för <strong>år</strong>et för följan<strong>de</strong> märken voro:<br />
Societé' Fermiére (små askar) reis 1,350 pr 459 grammes<br />
d:o d:o (stora ) » 1,200<br />
d:o d:o (sortera<strong>de</strong>) » 1,280<br />
Demagny Isigny d:o » 1,220<br />
Bertel Fréres d:o s 1,040<br />
Köpenhamn d:o » 1,100<br />
M. Galoni d:o » 1,000<br />
Facioli & C:o d:o » 1,200
534<br />
Stenkol, hvaraf importen uppgick till 272,611 tons emot 277,072 <strong>år</strong>et<br />
förut, betinga<strong>de</strong> på platsen följan<strong>de</strong> pris :<br />
Newcastle.- 17 à 19 milreis<br />
Cardiff 18 à 21 d:o<br />
Diverse 16 à 17 d:o<br />
Importtillväxten, s<strong>om</strong> här ofvan framhållits, afsåg för öfrigt följan<strong>de</strong> artiklar:<br />
Vin ._ mera än i 1885 35,842 kistor<br />
Ris » » 34,192 säckar<br />
Torkadt kött » 106,000 kilos<br />
Thé (Indiskt) 24,204<br />
Talg (Rio Gran<strong>de</strong>) 183,056<br />
Salt » 1,215,003 »<br />
Mjöl » 208,776<br />
m. fl. m. fl.<br />
Export. Varuutförseln <strong>från</strong> Rio <strong>de</strong> Janeiro uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till ett<br />
vär<strong>de</strong> af 93,169,246 milreis, hvaraf en enda exportartikel, kaffe, utgjor<strong>de</strong> öfver<br />
89 millioner. Sålunda exportera<strong>de</strong>s af kaffe för 89,100,018 milreis mot<br />
98,480,271 <strong>år</strong>et förut; af socker, sprit, ull, trä, diamanter, silfver (oarbetadt),<br />
tabioca, guld (oarbetadt) m. m. 4,069,228 milreis mot 4,176,246 <strong>år</strong>et<br />
förut. Summa 93,169,246 milreis mot 102,656,517 <strong>år</strong>et förut.<br />
Denna export ha<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r till <strong>de</strong>stination:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Förenta Staterna 56,430,586 mot 62,930,109 milreis<br />
Tyskland 12,751,483 l> 10,349,510 »<br />
Frankrike 6,830,508 » 6,567,852 »<br />
England 5,986,461 B 5,620,126 B<br />
Österrike.. 4,123,651 » 5,396,442 B<br />
Belgien 1,433,854 » 2,868,180 B<br />
Argentinska rep 1,760,106 » 1,863,302 »<br />
Kapsta<strong>de</strong>n 1,185,812 » 2,008,119 »<br />
Italien 1,087,629 » 1,356,248 »<br />
Uruguay 963,680 » 669,402 »<br />
Portugal 215,705 B 456,178 »<br />
Chile 73,320 » 85,804 »<br />
Diverse 236,741 B 485,245 »<br />
Summa 93,169,246 mot 102,656,517 milreis.<br />
De utförda varorna voro af följan<strong>de</strong> beskaffenhet <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>:<br />
Kaffe milreis 89,100,018<br />
Tobak B 962,667<br />
Hudar B 830,594<br />
Trä (mahogny m. m.) B 79,603<br />
Socker » 19,388<br />
Guld (oarbetadt) » 1,355,540<br />
Silfver d:o » 40,327<br />
Diamanter » 285,994<br />
Tabioca » 73,437<br />
Sprit B 8,248
535<br />
Cacao milreis 2,931<br />
Lump K 23,455<br />
Mandioca » 5,132<br />
Diverse » 381,912<br />
Summa milreis 93,169,246<br />
Kaffe: Utförseln af <strong>de</strong>nna Brasiliens hufvudprodukt <strong>och</strong> förnämsta exportartikel<br />
uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 3,580,965 säckar à 60 kilo, utgöran<strong>de</strong> 214,857,900<br />
kilogram.<br />
Afskeppningarna häri<strong>från</strong> ha<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> <strong>de</strong>stination:<br />
Förenta Staterna<br />
New-York 1,626,194 säckar<br />
Baltimore 350,205 »<br />
New-Orleans 163,648 »<br />
Galveston 31,390 »<br />
New-Port 5,514 »<br />
Charleston 5,000 »<br />
Savannah 1,076 »<br />
Obestämd ort 6,233 » 2 198 269<br />
Kanalen <strong>och</strong> Norra Europa<br />
Hamburg 332,763 säckar<br />
London _ 153,516 J><br />
Havre 106,181 »<br />
Antwerpen 68,079 »<br />
Lisboa f. o 37,201 »<br />
Southampton 21,722 »<br />
Finland 20,084 J><br />
Bor<strong>de</strong>aux 10,860 »<br />
Viborg 8,421 »<br />
Bremen 4,980 »<br />
Liverpool 1,200 »<br />
Obestämd ort 12,552 » 777 649<br />
Me<strong>de</strong>lhafvet<br />
Triest 159,539 säckar<br />
Marseille 97,395 »<br />
Genua 44,298 »<br />
Gibraltar 4,170 »<br />
Neapel 2,105 »<br />
Salonika 315 » 307 821<br />
Atlantiska <strong>och</strong> Stilla hafshamnar ... 297,226<br />
Summa säckar 3,580,965<br />
emot 4,206,911 s<strong>om</strong> utför<strong>de</strong>s <strong>år</strong>et förut.<br />
Dessut<strong>om</strong> utför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Santos 2.038,560 säckar samt <strong>från</strong> Bahia 208,000<br />
säckar, utgöran<strong>de</strong> en total utförsel <strong>från</strong> distriktet af 5,827,525 säckar emot<br />
6,251,425 <strong>år</strong>et förut.<br />
Marknadsrörelsen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et har härstä<strong>de</strong>s varit följan<strong>de</strong>, beräknad jemväl<br />
i säckar af 60 kilo.
536<br />
Tillförsel Försäljn. Förråd Afekeppn. Me<strong>de</strong>lpris<br />
l:a ordin,<br />
pr 10 kilo<br />
Me<strong>de</strong>lkurs<br />
à London<br />
Jan. ... 224,621 211,985 324,000 291,143 reis 3,915 17 1 "/,» d.<br />
Febr. ... 268,959 388,090 204,000 362,347 » 3,915 17'718 »<br />
Mars ... 283,338 230,649 258,000 271,399 » 3/J45 18 15 /la »<br />
April ... 199,655 106,518 253^000 147,177 » 3,915 20 9 /16 »<br />
Maj 146,518 250,718 250,000 159,013 i> 3,710 21 7 /8 >'<br />
Juni ... 155,837 176,891 230,000 219,322 » 3,980 20 ä /4 »<br />
Juli ... 283,068 323,174 193,000 293,275 » 4,015 2l'/, "<br />
Aug. ... 416,331 456,301 153,000 405,814 )> 4,595 21%, "<br />
Sept. ... 366,466 336,806 182,000 365,164 » 4,765 21% >'<br />
Okt. ... 520,800 324,313 377,000 298,505 » 4,915 21 7 /8 »<br />
Nov. ... 380,205 444,521 312,000 341,757 B 5,175 22 »<br />
Dec. 260,417 353,648 220,000 426,049 » 5,545 22 8 /1B »<br />
T,506,215 3,603,614 3,580,965 reis 4,271 20% ^<br />
Tillförseln sked<strong>de</strong>:<br />
Per jernväg 2,403,193 säckar<br />
» kustfarare 695,559 »<br />
» flodbåt 407,423 »<br />
Summa 3,506,215 säckar.<br />
Sedan <strong>de</strong>t här <strong>och</strong> i Santos bilda<strong>de</strong> syndikatet för uppehållan<strong>de</strong> af kaffepriserna,<br />
hvaroni i generalkonsulatets föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse närmare redogjor<strong>de</strong>s,<br />
måste duka un<strong>de</strong>r för <strong>de</strong>t i Förenta Staterna organisera<strong>de</strong> »Corner» mot brasilianskt<br />
kaffe, samt <strong>de</strong>n härpå följan<strong>de</strong> reaktionen hunnit afverkas, togo kaffenoteringarna<br />
å härvaran<strong>de</strong> marknad en normalare ställning, allt s<strong>om</strong> operationerna<br />
hvila<strong>de</strong> på en sundare basis. Lägre un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets början än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et,<br />
stego ock priserna <strong>de</strong>refter betydligt, så att <strong>år</strong>ets me<strong>de</strong>lpris för alla kaffesorterna<br />
är högre än <strong>de</strong>t för fjol<strong>år</strong>et, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> uppgift närmare synes:<br />
Lägsta<br />
reis<br />
Högsta<br />
reis<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Me<strong>de</strong>lpris<br />
reis<br />
Lägsta<br />
reis<br />
Högsta<br />
reis<br />
Me<strong>de</strong>lpris<br />
reis<br />
Renadt 3,950 6,260 5,105 4,200 6,000 5,100<br />
l:a Fine 4,430 6,200 5,315 4,300 4,970 4,630<br />
l:a Regular ... 4,090 5,900 4,995 4,150 4,560 4,355<br />
I:aOrdinary... 3,710 5,860 4,785 3,885 4,290 4,088<br />
2:a Fine 3,470 5,580 4,525 3,400 3,950 3,175<br />
2:a Ordinary ... 2,930 5,300 4,115 3,000 3,540 3,270<br />
Arets produktion öfverstiger en me<strong>de</strong>l<strong>år</strong>sskörd, men un<strong>de</strong>rstiger föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets afkastning med närmare 800 tusen säckar. Den minskning i exporten<br />
s<strong>om</strong> häraf följ<strong>de</strong> synes k<strong>om</strong>ma synnerligast do Förenta Staterna till <strong>de</strong>l — en<br />
följd af <strong>de</strong> mot syndikatets prisförhöjningar opponera<strong>de</strong> svältförsök —, ty exporten<br />
till Europa har aftagit i mindre mån:<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Afskeppningar till Förenta Staterna 2.198,360 2,712,991<br />
d:o » Europa 1,382,605 1,493,920<br />
^umma säckar 3,580,965 4,206,911
537<br />
Exporten var ock lifligast un<strong>de</strong>r senare balf<strong>år</strong>et, då kaffepriserna voro högre.<br />
<strong>1886</strong> 1885<br />
Afskeppning januari—juni 1,450,421 1,861,902<br />
d:o juli--<strong>de</strong>cember 2.130,544 2,344.009<br />
Summa säckar 3,580,965 4,206,911<br />
Af <strong>de</strong>n nya kaffeskör<strong>de</strong>n, <strong>1886</strong> — 87, hafva redan mellan Juli <strong>och</strong> December<br />
2,227,287 säckar à 60 kilos tillförts markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>år</strong>et sluta<strong>de</strong> med en stock<br />
på platsen af 228,000 säckar. Man beräknar att cirka l 1 /, million säckar återstå<br />
af arets produktion, s<strong>om</strong> uppskattas till 3 3 /4 millioner säckar.<br />
Hvad nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n 1887 — 88 beträffar, kan ännu föga förespås.<br />
Man påst<strong>år</strong> dock att <strong>de</strong>n ger tecken till att blifva en knapp me<strong>de</strong>l<strong>år</strong>sskörd, uppgåen<strong>de</strong><br />
till 2 V, à 3 millioner säckar. Likväl försäkras att i S. Paulo distrikten<br />
skör<strong>de</strong>n är lofvan<strong>de</strong> <strong>och</strong> att följaktligen Santos-exporten blifver oförminskad.<br />
Den un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en öfverklaga<strong>de</strong> försämringen af brasilianska kaffesorter<br />
anses här vara endast en följd af <strong>de</strong> i <strong>de</strong> förnämsta afsättningsmarkna<strong>de</strong>rna antagna<br />
kaffeklassifikationer, Iwilka tvinga producenten att blanda i hop flera kaffesorter<br />
för att åstadk<strong>om</strong>ma do i klassifikationen antagna fasta benämningarna,<br />
hvarefter varan säljes, <strong>de</strong>rjemte hindran<strong>de</strong> hon<strong>om</strong> att söka producera <strong>de</strong> finaste<br />
<strong>och</strong> renaste sorterna, då hans högsta mål blifver att frambringa en sådan blandning<br />
af hela produkten, s<strong>om</strong> kan i Rio eller Santos uppnå klassifikationen »bon<br />
ordinaire» eller »good average», s<strong>om</strong> till export mest eftersökes. Havre markna<strong>de</strong>n<br />
isynnerhet beskylles för att vidmakthålla oeh imponera <strong>de</strong>ssa arbiträra<br />
klassifikationer. Om än Frankrike är, på grund af <strong>de</strong>n höga tullen på varan,<br />
ett af <strong>de</strong> minst kaffekonsumeran<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r i Europa, är dock Havre gen<strong>om</strong> sin<br />
ställning, sina stora kaffe<strong>de</strong>poter oeh högtdrifna biancospekulationer på sätt <strong>och</strong><br />
vis <strong>de</strong>n tongifvan<strong>de</strong> <strong>och</strong> prisregleran<strong>de</strong> kaffemarkna<strong>de</strong>n i Europa. Med en stock,<br />
s<strong>om</strong> sällan faller un<strong>de</strong>r en million säckar, kan spekulationen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s när s<strong>om</strong><br />
helst uppoffra 100 tusen säckar för att trycka på markna<strong>de</strong>n, säker att, i agion<br />
på blaneospekulationen. s<strong>om</strong> se<strong>de</strong>rmera drifves på fabulösa qvantiteter, kunna<br />
betäcka sig. Sålunda imponerar blancospeculationens arbiträra pris på konsumenten,<br />
liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss ej mindre arbiträra klassifikathmer på producenten. I tanken<br />
att motarbeta <strong>de</strong>nna olägenhet har <strong>de</strong>t blifvit producenters <strong>och</strong> exportörers uppgift<br />
härstä<strong>de</strong>s att uppmuntra <strong>de</strong>n direkta utförseln fråu produktions- till konsumtionsorten.<br />
Första målet för <strong>de</strong>ssa sträfvan<strong>de</strong>n blefvo ock Tyskland, Belgien<br />
<strong>och</strong> Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna, sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> <strong>de</strong> förnämsta kaffekonsumeran<strong>de</strong> lau<strong>de</strong>r i<br />
Europa. Det sistnämnda intager äfven allra första rummet sås<strong>om</strong> sådant, men<br />
är tillika kaffeprodueeran<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss indiska besittningar.<br />
Enligt vissa på regeringens härstä<strong>de</strong>s föranstaltan<strong>de</strong> företagna uträkuingar<br />
intaga <strong>de</strong> olika folken följan<strong>de</strong> rang i afseen<strong>de</strong> på kaffekonsumtiouen:<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna 8,12 kilo per invånare<br />
Belgien. 5.40 )> »<br />
Tyskland 4.14 » ><br />
Norge 3,70 » »<br />
Schweiz 3,60 » r><br />
Förenta Staterna .. 3,50 ^ »<br />
Sverige 3,2« » »<br />
Frankrike . 1,4« » »<br />
England 1,13 n »<br />
Österrike . 1,0 5 >> »<br />
Ryssland .0,10 i> »
538<br />
Gen<strong>om</strong> att anordna särskilda »kaffeexpositioner» i Hamburg, Berlin, Dres<strong>de</strong>n,<br />
Bryssel, Antwerpen, Rotterdam <strong>och</strong> senast i Köpenhamn, Kristiania <strong>och</strong><br />
Trondhjem, har man velat bekantgöra konsumenten med <strong>de</strong> olika sorterna af brasilianskt<br />
kaffe, oberoen<strong>de</strong> af <strong>de</strong> i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n antagna marknadsklassifikationer. En<br />
dylik utställning är äfven pätänkt för Sverige.<br />
Socker: Årsproduktionen har jemförelsevis varit god, men icke <strong>de</strong>ss mindre<br />
har exporten fallit un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens. Den i andra län<strong>de</strong>r så starkt premiera<strong>de</strong><br />
socker-raffineringsindustrien gör medtäflan för <strong>de</strong> brasilianska raffinerierna<br />
nästan <strong>om</strong>öjlig <strong>och</strong> måste <strong>de</strong>ssa inskränka sin verksamhet till tillgodogöran<strong>de</strong> af<br />
<strong>de</strong>n inhemska konsumtionen oeh exporten till andra sydamerikanska län<strong>de</strong>r.<br />
Exporten hämmas <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n far raffineradt socker gällan<strong>de</strong> jemförelsevis<br />
höga exporttullen. Industrien är ock mer eller mindre i aftynan<strong>de</strong> situation,<br />
<strong>och</strong> måste många raffineringsanstalter indraga på arbetet eller oek balancera<br />
<strong>år</strong>sräkningen med förlust. Till Amerika exporteras, synnerligast <strong>från</strong> Bahia,<br />
en <strong>de</strong>l oraffinerad sockerrörssaft, hvaraf mindre partier afskeppas äfven till<br />
Italien <strong>och</strong> Frankrike. Denna export <strong>från</strong> Bahia har i <strong>år</strong> uppgått till cirka<br />
3 5,000 tons emot circa 45,000 <strong>år</strong>et förut.<br />
Från Rio <strong>de</strong> Janeiro har sockerexporten varit följan<strong>de</strong>:<br />
Hvitt kilos 568,112, vär<strong>de</strong> 114,713 milreis<br />
Blandadt ... » 1,415,894, j> 212,670 »<br />
Raffineradt » 3.632, » 1,307 B<br />
Summa kilos 1,987,638, vär<strong>de</strong> 328,690 milreis.<br />
I sockermarkna<strong>de</strong>n på platsen hafva åter <strong>om</strong>sättningarna varit af 423,09 3<br />
säckar emot 543,469 <strong>år</strong>et förut, varan<strong>de</strong> marknadssituationen följan<strong>de</strong>:<br />
Stock <strong>de</strong>n 1 januari 33,420 säckar<br />
Tillförsel un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> Pernambuco 85,386 säckar<br />
» » Bahia 2,360 »<br />
» » Aracaju 26,671 »<br />
» » Maceio 13,161 »<br />
» » Sergipe 2,975 »<br />
» » Campas 291,336 »<br />
» per Don Pedro II-...<br />
banan 23,532 »<br />
B » Cantagallo-banan... 9,359 » 454,780 »<br />
Summa 488,200 säckar<br />
Afsättning s<strong>om</strong> ofvan 423,093 »<br />
Stock <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember 65,107 »<br />
Priserna voro höga i början af <strong>år</strong>et, då <strong>de</strong> notera<strong>de</strong>s till 280 à 320 reis<br />
för hvitt <strong>och</strong> 220 à 230 för blandadt samt 295 à 310 för hvitt Campas, men<br />
föllo mot slutet af <strong>år</strong>et till 175 à 220 hvitt <strong>och</strong> 130 à 170 blandadt.<br />
Vexelkurs: Noteringarna visa mindre häftiga variationer än un<strong>de</strong>r andra<br />
<strong>år</strong>. Kursen var högst un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari måna<strong>de</strong>r, då l7'/4 à 17 15 /,6<br />
pence per milreis notera<strong>de</strong>s för 3 m. vexlar på London <strong>och</strong> 532 à 542 reis<br />
per francs för d:o på Paris. I mars redan föll <strong>de</strong>n dock till 20 d. för engelska<br />
<strong>och</strong> 490 reis för franska vexlar <strong>och</strong> i april ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>n för <strong>år</strong>et mera<br />
normala kursen af 22 d. <strong>och</strong> 443 reis uppnåtts. Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar<br />
<strong>de</strong>n för hvarje månad af <strong>år</strong>et å börsen notera<strong>de</strong> kursen för vexlar på <strong>de</strong> för-
539<br />
nämsta trasseringsplatserna, beräkna<strong>de</strong> efter har gällan<strong>de</strong> coututno, för 3 in. d.<br />
på London, Paris, Hamburg samt 3 d. v. på Portugal, Italien <strong>och</strong> Förenta<br />
Staterna.<br />
Vexelkursen i Rio <strong>de</strong> Janeiro <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
N. B. Sås<strong>om</strong> högst antages naturligtvis <strong>de</strong>n för trassenten för<strong>de</strong>laktigaste korsen.<br />
Me<strong>de</strong>lkursen har såle<strong>de</strong>s varit lägre än i fjol, <strong>om</strong> än variationerna mellan<br />
högsta <strong>och</strong> lägsta kursen varit större. I jemförelse med <strong>de</strong> nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en<br />
är äfven kursen med få undantag högre, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt framg<strong>år</strong>:<br />
1882 22 à 20'/8<br />
1883... 21 1 /, a 21<br />
1884 22 à 19 2/8<br />
1885 19'/, à 17 1/16<br />
<strong>1886</strong> 227, à 17 3/4
540<br />
Växel<strong>om</strong>sättningen på börsen har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjort:<br />
k London £ 20,638,315<br />
à Frankrike fr. 36,258,896<br />
à Tyskland va. 3,211,386<br />
Om trasseringarna på Förenta Staterna, Portugal oeh Italien saknas uppgifter.<br />
Dessut<strong>om</strong> försål<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et å börsen £ 317,048 i guldmynt, för hvilka kursen<br />
variera<strong>de</strong> mellan reis 13,048 pr £ i februari <strong>och</strong> reis 10,300 i oktober.<br />
I jeruförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et visar vexel<strong>om</strong>sättningen en stor tillväxt,<br />
s<strong>om</strong> blott till en <strong>de</strong>l förklaras af <strong>de</strong>t i London un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afsluta<strong>de</strong> statslånet<br />
oeh <strong>de</strong>raf förorsaka<strong>de</strong> extra remisser. Till jemförelse bifogas följan<strong>de</strong> öfversigt<br />
af vexeloperationerna på börsen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista 5 <strong>år</strong>en.<br />
År Loadon Kur3 Paris Kurs Hamburg Kurs<br />
<strong>1886</strong> £ 20,248,438 17'/, à 22 3 /4 Frcs 36,259,803 419 à 555 M. 3,211,321 525 à 667<br />
1885 » 11,147,135 177, à 19 s „ » 27,074,572 484 à 540 » 2,363,198 602 à 660<br />
1884 » 12,541,359 19',', à 22'/, >• 32,254,844 425 k 501 » 2,213,728 526 à 609<br />
1883 » 12,880,284 21 à 22 V4 » 23,983,693 428 à 465 » 3,741,168 535 à 565<br />
1882 » 13,589,417 20V, à 22 » 16,929,592 432 à 465 » 3,308,563 534 à 671<br />
Diskonto-satserna, vexla<strong>de</strong> mellan 6% oeh 9%, hvilken senare diskontosats<br />
gäl<strong>de</strong> ända till oktober månad, då sv<strong>år</strong>are penningförhållan<strong>de</strong>n höj<strong>de</strong> diskontopriserna<br />
sålunda, att mot slutet af <strong>år</strong>et <strong>de</strong> bästa papperen ej fingo afnämare för<br />
mindre än 10, 11 <strong>och</strong> ända till 12%.<br />
Fondbörsen: Den 27 Februari afsluta<strong>de</strong>s i London med huset Rothschild<br />
ett ytterligare brasilianskt statslån på £ 6,000,000.<br />
Denna finansiela operation ha<strong>de</strong> här till sista ögonblicket hållits hemlig,<br />
oeh väckte telegrafiska un<strong>de</strong>rrättelsen <strong>om</strong> <strong>de</strong>ss realisation allmän rörelse på fondbörsen,<br />
med betydligt nedfall så väl i fondqvotatioaerna s<strong>om</strong> i vexelkursen. Den<br />
senare föll summa dag <strong>från</strong> 17 till 18 d. <strong>och</strong> innan april, då första inkasseringarna<br />
skulle hit remitteras, ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>n nedgått till 22 d. Statsobligationerna följ<strong>de</strong><br />
samma riktning, <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s ö % obligationer i guld, s<strong>om</strong> i februari notera<strong>de</strong>s à 1,435,<br />
<strong>om</strong>sattes i april à 1,200; 4 1 /, % d:o af 1879 föllo <strong>från</strong> 1,330 till 1,140.<br />
Emissionens lycka<strong>de</strong> utgång orsaka<strong>de</strong> visserligen en reaktion <strong>och</strong> redan i maj<br />
<strong>och</strong> juni visa<strong>de</strong> alla valörer åter en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns.<br />
Emissionen ha<strong>de</strong> verkstälts à 95 med 5 % ränta <strong>och</strong> 1% amortering un<strong>de</strong>r<br />
följan<strong>de</strong> betalningsvilkor:<br />
20 % vid teckningen<br />
20 % <strong>de</strong>n 31 maj<br />
25 % » 5 augusti<br />
3 0 % n 13 <strong>de</strong>cember<br />
Den 2 april emittera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> Banco <strong>de</strong> Brazil härstä<strong>de</strong>s ett inrikes<br />
lån på 50,000.000 i 5 X statsobligationer pä 1,000 milreis, räkna<strong>de</strong> efter<br />
96 1/2 Lånet teckna<strong>de</strong>s på sjelfva emissionsdagen <strong>och</strong> in<strong>om</strong> tre veckor notera<strong>de</strong>s<br />
obligationerna å fondbörsen à 102 1 /2 nemligen 1,025 milreis. Vid <strong>år</strong>ets slut<br />
ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>ras kurs dock nedgått till 9 78 milreis. Med stöd af <strong>de</strong>nna emissions<br />
för<strong>de</strong>laktiga utgång beslöt finansministern äfven sätta i verkställighet <strong>de</strong>n sedan<br />
länge påtänkta konverteringen af 6 % statsobligationer till 5 % d:o; sedan jemväl<br />
<strong>de</strong>nna operation lyckligen tilländabragts, fann sig regeringen i stånd till att<br />
i lagförslag till kammaren föreslå en <strong>år</strong>lig indragning <strong>från</strong> cirkulationen af 5<br />
millioner milreis pappersmynt. Lagförslaget antogs <strong>de</strong>n 16 oktober (Lei n:o<br />
3,212, 16 okt. <strong>1886</strong>) med bestämman<strong>de</strong> att sådan indragning skulle ärligen<br />
fortsättas till <strong>de</strong>ss pappersmyntet uppnått en alpari-kurs.
541<br />
Me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>ssa un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et verkstälda finansiela operationer har Brasiliens<br />
statsskuld ökats med cirka 110 millioner milreis, <strong>och</strong> uppg<strong>år</strong> <strong>de</strong>nsamma, efter<br />
afdrag af un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et verkstälda amorteringar i in- <strong>och</strong> utrikes lån samt medräknan<strong>de</strong><br />
af löpan<strong>de</strong> skul<strong>de</strong>n (Letras do Thesouro), till 754,741,000 milreis. Häri<br />
inberäknas icke åtskilliga skattkammarens förbin<strong>de</strong>lser, sås<strong>om</strong> till enke- <strong>och</strong><br />
pupillkassan (15 millioner), till sparbankerna (21 millioner), till pantlåneverket<br />
<strong>och</strong> emancipationsfon<strong>de</strong>n (3 1 /, millioner).<br />
Den fon<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> inrikes <strong>och</strong> utrikes statsskul<strong>de</strong>n stäl<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember<br />
<strong>1886</strong> s<strong>om</strong> följer:<br />
Inrikes<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjö/art. 38
542<br />
Utrikes<br />
Lånet af 1883 blifver ännu mer reduceradt efter afdrag af <strong>de</strong>n sista amorteringen,<br />
hvilkens siffra ännu ej är känd, men s<strong>om</strong> är nära £ 26,000.<br />
Samma skuldräkning balansera<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember 1885 med:<br />
Inrikes 403,109,900 milreis<br />
Utrikes 17,857,000 £<br />
visan<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s att statens fon<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> skuld, efter afdrag af amortisationer m. m.,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et tilltagit med:<br />
å inrikes milreis 38,697,300<br />
å utrikes £ 5,725,300<br />
Se<strong>de</strong>lmyntcirkulationen anslås till 194,282,582 milreis.<br />
Budgetsink<strong>om</strong>sterna för <strong>år</strong>et beräknas till 133 millioner <strong>och</strong> utgifterna till<br />
138 millioner. Till betäckan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t häraf uppk<strong>om</strong>na <strong>de</strong>ficit är en ny taxa å\<br />
bränvinstillverkningen påtänkt, jemte <strong>de</strong>n för en tid sedan projektera<strong>de</strong> revisionen<br />
af tulltaxan.<br />
Följan<strong>de</strong> äro högsta <strong>och</strong> lägsta noteringarna af statsfondskursen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et,<br />
i jemförelse med <strong>de</strong> 2:ne nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884<br />
Konvertera<strong>de</strong> 6 % papper 978 à 1,095 1,045 à 1,105 1,025 à 1,096<br />
<strong>1886</strong>, 6 % guld 1,200 à 1,440 1,311 à 1,402 1,262 à 1,325<br />
1879, 4 1/2 % guld 1,330 à 1,300 1,100 à 1,300 1,030 à 1,180<br />
Statsfon<strong>de</strong>rnas ställning var <strong>de</strong>n 1 mars 1887 följan<strong>de</strong>:<br />
Emission Cirkulation Ränta N<strong>om</strong>inal Kurs<br />
Konvertera<strong>de</strong> 6 % 339,675,100 336,003,100 5 % 1,000 Doll. 978<br />
d:o » 2,158,400 1,997,200 5 % 1,000 » 978<br />
Nya 5 % <strong>1886</strong> 50,000,000 60,000,000 5 % 1,000 » 978<br />
Nacional 1868 21,600,000 15,854,000 6 % 1,000 » 1,000<br />
d:o » 8,400,000 5,946,000 6 % 500 » 660<br />
d=° 1879 44,820,000 30282000 4V y 1,000 »<br />
7,065,000 30,282000 4 1/2 % 50o » 1,120<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 7,489,000 5,267,000 6 % 500 » 98 %<br />
2,722,000 2,722,000 6 % 200 » 98 %<br />
Förut<strong>om</strong> statsfon<strong>de</strong>rna, hypoteksobligationer <strong>och</strong> <strong>de</strong>bentures äro ej mindre<br />
än 110 enskilda aktiebolag upptagna på fondbörstabellen, nemligen 28 banker,<br />
22 jernvägs-, 5 <strong>sjöfart</strong>s-, 13 försäkrings- <strong>och</strong> 11 sp<strong>år</strong>vagnsbolag m. fl. <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sföretag,<br />
hvilkas aktieställning är dagligen noterad.
543<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> 32 nya bolag bildats med ett sammanräknad t<br />
aktiekapital af 58,360,000 milreis.<br />
Att i allmänhet <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sverksamheten varit lönan<strong>de</strong> synes af följan<strong>de</strong> öfversigt<br />
af börsnoteringarna å <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> bolagens aktier:
544<br />
Jernvägar: Brasiliens jernbanelängd utgör for närvaran<strong>de</strong> 14,391 kil<strong>om</strong>eter;<br />
<strong>de</strong>raf äro:<br />
Trafikera<strong>de</strong> 7,062,175 km.<br />
Un<strong>de</strong>r byggnad 2,667,624 B<br />
Tracera<strong>de</strong> 5,061,414 »<br />
Summa 14,391 — km.<br />
Banorna äro af följan<strong>de</strong> sp<strong>år</strong>bredd:<br />
1.60 meter 1,355 km.<br />
1.40 » 12 »<br />
1.10 » 504 »<br />
1.— » 12,097 »<br />
0.95 » 191 »<br />
0.76 B 227 B<br />
0.66 » 6 »<br />
Statsbanorna utgöra 2,259 kil<strong>om</strong>. <strong>och</strong> hafva kostat i anläggning 164,364,113<br />
milreis. De enskilda banorna utgöra 3,714 kil<strong>om</strong>eter med ett af staten garanteradt<br />
byggnadskapital af 203,991,419 milreis.<br />
Om statsbanornas drift <strong>och</strong> ink<strong>om</strong>ster saknas närmare uppgifter. De enskilda<br />
jernvägarnes finansiela ställning framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt:
545
546<br />
Telegrafväsen<strong>de</strong>t: Statens telegraflinier upptogo i mars <strong>1886</strong> 10,292 km.<br />
med 172 stationer <strong>och</strong> 17,932 km. tråd. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et nedla<strong>de</strong>s ytterligare 318<br />
km. för telegraflinier Vegen—Beleen i provinsen Para.<br />
Telegrafverket expediera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 567,999 telegram <strong>om</strong> 5,586,816<br />
ord mot en afgift af 1,345,202 milreis. Häri äro icke inberäkna<strong>de</strong> utrikes<br />
telegram, hvilka gå öfver kablarne.<br />
Jordbruket: Sammanräkna<strong>de</strong> landtbruksafkastningen för hela riket utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r 5-<strong>år</strong>s-perio<strong>de</strong>n 1880—85, hvar<strong>om</strong> statistiska uppgifter äro tillgängliga, 1,306<br />
millioner milreis (cirka 2,350 millioner kronor), motsvaran<strong>de</strong> en <strong>år</strong>lig me<strong>de</strong>lproduktion<br />
af 261 millioner milreis. I förhållan<strong>de</strong> till rikets yta <strong>och</strong> invånareantal<br />
motsvarar <strong>de</strong>tta 32 6 /8 milreis pr km. <strong>och</strong> 21 3/4 milreis pr inbyggare,<br />
utgöran<strong>de</strong> befolkningen 1,4 4 pr qv.-km. I anseen<strong>de</strong> likväl till rikets<br />
sär<strong>de</strong>les brutna yta, <strong>de</strong>ss ofantliga bergs- <strong>och</strong> skogstrakter samt öfriga oodla<strong>de</strong>,<br />
obebodda <strong>de</strong>lar, bör ej mera än en åtton<strong>de</strong>l af rikets geografiska areal räknas<br />
sås<strong>om</strong> bebodd, o<strong>de</strong>lbar <strong>och</strong> mer eller mindre un<strong>de</strong>r kultur. Tagan<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna yta<br />
särskildt, tor<strong>de</strong> populutationen utgöra 12 invånare pr km. <strong>och</strong> jordbruksproduktionen<br />
260 milreis för samma pr <strong>år</strong>.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar, jemte invånareantalet för hvarje provins särskildt,<br />
<strong>de</strong>ss hufvudprodukt <strong>och</strong> sammanräkna<strong>de</strong> produktionsvär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 5 <strong>år</strong>.
547
548<br />
Af befolkningen, uppgåen<strong>de</strong> sålunda för hela riket till 12,120,978, tillhöra<br />
37,84 % <strong>de</strong>n kaukasiska eller hvita racen, 15,94 % <strong>de</strong>n afrikanska eller svarta,.<br />
3,91 % <strong>de</strong>n amerikanska eller röda samt 38,71 % <strong>de</strong>n blanda<strong>de</strong> racen, uppk<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> blandningen af <strong>de</strong>ssa tre. Hvad produktionens vär<strong>de</strong> beträffar,<br />
är <strong>de</strong>t beräknadt efter ett me<strong>de</strong>ltal af följan<strong>de</strong> marknadspriser per uppgifna<br />
jordbruksalster:<br />
Kaffe pr 10 kilogr doll. 3.500 à 5.000<br />
Socker pr kilo x> 0.200 à 0.360<br />
Kis pr säck » 10.000 à 3 4.000<br />
Tobak Bahia pr kilogr » 1.700 à 1.900<br />
d:o Kio Gran<strong>de</strong> pr kilogr » 0.350 à 0.450<br />
d:o Minas » » 0.612 à 0.680<br />
d:o Rio Novo » » 0.816 à 0.980<br />
d:o Pamba » » 0.740 à 1.210<br />
d:o Goyano » » 1.640 à 1.750<br />
Jordbrukets i Brasilien förkofran <strong>och</strong> framtida välstånd är i <strong>de</strong>t närmaste<br />
beroen<strong>de</strong> af tvenne jemväl för rikets politiska ooh materiela utveckling mycket<br />
vigtiga frågor, nemligen slafemancipationen <strong>och</strong> immigrationen. Dessa tvenne<br />
spörsmål hafva ock un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en passionerat alla sinnen <strong>och</strong> lagt grund<br />
för <strong>de</strong> högsta sträfvan<strong>de</strong>n så väl in<strong>om</strong> lagstiftningens s<strong>om</strong> exekutivmaktens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n.<br />
Några uppgifter utvisan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ras nuvaran<strong>de</strong> ståndpunkt tor<strong>de</strong> följaktligen<br />
här ej vara ur sin plats.<br />
Slafemancipationen har onekligen gjort stora framsteg. Så väl <strong>från</strong> <strong>de</strong>t allmännas<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>t enskildas sida har frågans stora bety<strong>de</strong>lse för lan<strong>de</strong>t rätt<br />
uppskattats. I önskan att afskaffa slafveriet, s<strong>om</strong> i Brasilien allena har öfverlefvat<br />
mensklighetens fördöman<strong>de</strong>, <strong>och</strong> befria lan<strong>de</strong>t <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna skamfläck, äro<br />
ock alla <strong>om</strong>dömen, alla politiska partier ena<strong>de</strong>. Om sättet att uppnå ändamålet,<br />
<strong>om</strong> ti<strong>de</strong>n isynnerhet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtill kräfves, utan rubban<strong>de</strong> af samhällsordningen<br />
<strong>och</strong> förgöran<strong>de</strong> af vigtiga intressen, göra sig likväl temligen grundliga meningsskiljaktigheter<br />
gällan<strong>de</strong>. Här liks<strong>om</strong> annorstä<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n på sin tid varit på<br />
dagordningen bedömes frågan olika af <strong>de</strong> olika intressen s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart<br />
beröras, men, sås<strong>om</strong> redan antyd<strong>de</strong>s, afse <strong>de</strong>ssa olika <strong>om</strong>dömen mera förfaringssättet<br />
än sjelfva principen, <strong>och</strong> <strong>de</strong> benämningar, hvarmed <strong>de</strong> i frågan uppträdan<strong>de</strong><br />
politiska partierna betecknat sig <strong>och</strong> hvarandra, sås<strong>om</strong> abolicionistas, emancipadares,<br />
retrogradistas eller escravocrates, böra icke upptagas sås<strong>om</strong> tydan<strong>de</strong><br />
någon för <strong>och</strong> emot emancipationen antagen bestämd ställning, utan fast mera <strong>de</strong><br />
för frågans lösning förfäkta<strong>de</strong> olika utgångspunkterna. För <strong>de</strong> rika plantageegarne<br />
t. ex. är <strong>de</strong>t en lifsfråga att slafarbetet ej fullt afskaffas innan friarbetet<br />
hunnit intaga <strong>de</strong>ss plats. Häraf önskan att låta emancipationen bero af invandringens<br />
utveckling. De befria<strong>de</strong> slafvarne, påstå <strong>de</strong>ssa, gå för jordbruket all<strong>de</strong>les<br />
förlora<strong>de</strong>. De vilja icke arbeta <strong>och</strong> egna sig helst åt mindre skogsafverkning,<br />
till kolbränning på egen hand, eller ock föra ett kringströfvan<strong>de</strong> tiggarlif.<br />
Kaffeodlingen, lan<strong>de</strong>ts förnämsta näring, måste till följd häraf ohjelpligen aftyna<br />
i brist på arbetskrafter <strong>om</strong> frigörelsen allt för skyndsamt verkställes. Landtbruksintressena<br />
hafva sålunda sökt verka, <strong>om</strong> ej hämman<strong>de</strong>, åtminstone i tillbakahållan<strong>de</strong><br />
riktning på stä<strong>de</strong>rnas ifran<strong>de</strong> frihetsanda.<br />
Denna, s<strong>om</strong> g<strong>år</strong> ut på principen att just slafarbetet utgör förnämsta hindret<br />
för friarbetets utveckling, då båda kunna <strong>om</strong>öjligen existera samtidigt <strong>och</strong> vid<br />
sidan af hvarandra, yrkar ständigt på rask <strong>och</strong> afgöran<strong>de</strong> handling. Den härigen<strong>om</strong><br />
skapa<strong>de</strong> situationen in<strong>om</strong> <strong>de</strong> politiska partierna nåd<strong>de</strong> ock sin kulminationspunkt<br />
vid <strong>om</strong>handlan<strong>de</strong> uti kammaren af <strong>de</strong>t s. k. Dantas-lagförslaget,
549<br />
hvilket ha<strong>de</strong> till ändamål att, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> inskränkning af slafegan<strong>de</strong>rätten, <strong>de</strong>ls<br />
gen<strong>om</strong> bildan<strong>de</strong> af en särskild emancipationsfond me<strong>de</strong>lst en <strong>de</strong>rtill afsedd skatt,<br />
till hvilken budgeten skulle bidraga med 15 millioner <strong>år</strong>ligen, i <strong>och</strong> för friköpan<strong>de</strong><br />
af slafvar, in<strong>om</strong> 10 <strong>år</strong> praktiskt afskaflFa slafveriet. Förslaget väckte<br />
också <strong>de</strong> mest stormiga <strong>de</strong>batter <strong>och</strong> afslogs vid <strong>om</strong>röstningen med 59 röster<br />
mot 52. Partiställningen betecknas häraf.<br />
Kejsaren, s<strong>om</strong> städse varit ibland <strong>de</strong> ifrigaste <strong>och</strong> verksammaste i <strong>de</strong>t stora<br />
verkets befrämjan<strong>de</strong>, upplöste kammaren, men Dantas-lagförslaget har ej sedan<br />
kunnat återupptagas. De liberala åsigterna vinna dock, tack vare <strong>de</strong>ras mäktiga<br />
förespråkare, dagligen terräng. Ett afgöran<strong>de</strong> steg gjor<strong>de</strong>s äfven <strong>de</strong>n 28 september<br />
1885, då båda kamrarne votera<strong>de</strong> lagen s<strong>om</strong> bestäm<strong>de</strong> slafegan<strong>de</strong>rättens<br />
upphäfvan<strong>de</strong> med <strong>år</strong>hundra<strong>de</strong>ts utgång. Den 1 januari 1901 varda sålunda alla<br />
slafvar i riket ipso facto fria, <strong>och</strong> rätten för brasilianare att ega, köpa eller sälja<br />
slafvar upphör.<br />
Intill <strong>de</strong>ss äro »Rio Branco-lagens» af 1871 mindre gen<strong>om</strong>gåen<strong>de</strong> föreskrifter<br />
<strong>de</strong> enda verkan<strong>de</strong> i saken.<br />
Denna lag bestämmer att alla efter 1873 <strong>år</strong>s matrikulation födda slafbarn<br />
varda vid uppnåen<strong>de</strong> af 21 <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r fria, liks<strong>om</strong> ål<strong>de</strong>rstigna slafvar efter uppnådda<br />
60 <strong>år</strong>. Af <strong>de</strong>nsamma grundla<strong>de</strong>s äfven nuvaran<strong>de</strong> emancipationsfond till<br />
friköpan<strong>de</strong> af meritera<strong>de</strong> slafvar.<br />
Mer än <strong>de</strong>ssa lagdispositioner har dock <strong>de</strong>n enskilda välgörenheten gjort<br />
för att påskynda befrielsens verk. Gen<strong>om</strong> subskriptionsme<strong>de</strong>l, speciela gåfvor<br />
<strong>och</strong> frivilliga manumitteringar hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en ett tredubbelt större<br />
antal slafvar erhållit sin frihet än regeringen kunnat gen<strong>om</strong> emancipationsfon<strong>de</strong>n<br />
befria. Detta framg<strong>år</strong> tydligast af Rio <strong>de</strong> Janeiro-provinsens slafmatrikel, <strong>och</strong><br />
tages <strong>de</strong>nna till exempel icke sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>n mest framståen<strong>de</strong> i emancipationsrörelsen,<br />
utan <strong>de</strong>rför att <strong>de</strong>n veterligen föres med yttersta noggrannhet <strong>och</strong> är följaktligen<br />
tillförlitligare.<br />
Enligt <strong>de</strong>nna matrikel eg<strong>de</strong> provinsen <strong>de</strong>n 30 juni 1873, då <strong>de</strong>n af »Rio<br />
Branco-lagen» föreskrifna slafmatrikuleringen eg<strong>de</strong> rum, 312,352 slafvar af båda<br />
könen. Från nämn<strong>de</strong> datum till <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 30 juni <strong>1886</strong> ha<strong>de</strong> enligt matrikeln<br />
följan<strong>de</strong> ändringar skett:<br />
Till provinsen ank<strong>om</strong>na 85,104<br />
Från d:o afresta 61,736<br />
Med dö<strong>de</strong>n afgångna 67,648<br />
Befria<strong>de</strong> 29,441<br />
lemnan<strong>de</strong> sålunda en slafbefolkning i provinsen <strong>de</strong>n 30 juni <strong>1886</strong> af 23 8,634,<br />
hvaraf 129,876 tillhöran<strong>de</strong> man- <strong>och</strong> 108,758 qvinnokönet. Af <strong>de</strong> 29,441<br />
slafvar s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa 13 <strong>år</strong> i provinsen befria<strong>de</strong>s, hafva 7,522 friköpts af<br />
regeringen med emancipationsfon<strong>de</strong>ns me<strong>de</strong>l, 18,707 befriats gen<strong>om</strong> enskilda<br />
subskriptionsme<strong>de</strong>l <strong>och</strong> 3,212 frigifvits af egarne. Den enskilda välgörenheten<br />
har sålunda i Rioprovinsen allena frigjort 21,919 slafvar, representeran<strong>de</strong>, efter<br />
ett me<strong>de</strong>lpris af 500 milreis, ett bortskänkt kapital af närmare 11 millioner<br />
milreis = 20 millioner kronor.<br />
Det oaktadt eger provinsen ännu 238,631 slafvar, hvilka, tagan<strong>de</strong> dödligheten<br />
<strong>och</strong> befrielserna att gå efter samma proportion s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> här anförda<br />
13 <strong>år</strong>en, skulle först in<strong>om</strong> 30 <strong>år</strong> befrias. Lagen <strong>de</strong>n 28 september 1885,<br />
s<strong>om</strong> antagit <strong>år</strong>hundra<strong>de</strong>ts utgång sås<strong>om</strong> gräns för slafveriets lagliga tillvaro, har<br />
sålunda, hur aflägsen <strong>de</strong>nna gräns än må synas, betydligen förkortat befrielsens tid.<br />
I andra provinser i riket, <strong>de</strong>r slafarbetet kunnat lättare undgås, har emancipationsrörelsen<br />
emellertid gått fram med raskare steg. Sålunda har provinsen
550<br />
Cearå kunnat frigöra hela sin slafbefolkning, s<strong>om</strong> är 1881 räkna<strong>de</strong> ännu cirka<br />
80,000 slafvar.<br />
Denna provins häfdar ock äran att hafva varit <strong>de</strong>n första i riket s<strong>om</strong> blef<br />
all<strong>de</strong>les slaffri. Den följ<strong>de</strong>s snart efter af Amazonas, hvilken, gen<strong>om</strong> att egna<br />
hela öfverskottet af provincialbudgeten till att friköpa slafvar in<strong>om</strong> provincial<strong>om</strong>rà<strong>de</strong>t,<br />
redan 1884 blef all<strong>de</strong>les fri <strong>från</strong> slafvar.<br />
Dessa tvenne provinser äro likväl <strong>de</strong> enda s<strong>om</strong> hunnit sä långt, icke <strong>de</strong>r<br />
för att frågan i andra riks<strong>de</strong>lar upptagits med mindre värme, men på grund<br />
<strong>de</strong>ls af större slafbefolkning <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls af jordbrukets beskaffenhet <strong>och</strong> särskilda<br />
odlingsvilkor, t. ex. å kaffeplantagerna, <strong>de</strong>r slafarbetet ännu anses oundgängligt.<br />
Totalantalet slafvar i riket, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1882 uppgick till 1,272,355, beräkna<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember <strong>1886</strong> utgöra ännu 982,000. Officiela uppgifter här<strong>om</strong><br />
saknas, men tillförlitliga beräkningar anslå slafpopulationen i <strong>de</strong> olika provinserna<br />
till ungefär följan<strong>de</strong>:<br />
Amazonas —<br />
Cearà —<br />
Para 18,000<br />
Maranhao 48,000<br />
Pianhy 14,000<br />
Kio Gran<strong>de</strong> do Norte 7,000<br />
Parahyba 16,000<br />
Pernambuco _ 66,000<br />
Alagoas 22,000<br />
Sergipe 20,000<br />
Espirito Santo 15,000<br />
Bahia 108,000<br />
sta<strong>de</strong>n 24,000<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro .<br />
provinsen 214,000<br />
Sao Paulo 123,000<br />
Minas Geraes 226,000<br />
S:a Catharina 8,000<br />
Rio Gran<strong>de</strong> do Sul 49,000<br />
Parana 5,000<br />
Måtto Grosso 4,000<br />
Goyaz 5,000<br />
Den 31 innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> verkstäl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n af »Rio Branco-Iagen» föreskrifna<br />
nya matrikuleringen af alla slafvarne i riket. Med <strong>de</strong>nna matrikulering har<br />
lagen velat icke allenast etablera kontroll i frågan <strong>om</strong> slafvar s<strong>om</strong> uppnått frihetsål<strong>de</strong>rn<br />
— 60 <strong>år</strong> för ål<strong>de</strong>rstigna <strong>och</strong> 21 <strong>år</strong> för slafbarn födda efter 1873<br />
— utan äfven hindra förvärfvan<strong>de</strong>t af nya slafvar. Slafegarens rätt att fortfaran<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> intill <strong>år</strong>hundra<strong>de</strong>ts slut förfoga öfver sina lifegna göres följaktligen<br />
beroen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ras individuela införan<strong>de</strong> i nya slafmatrikeln; oinskrifna slafvar<br />
anses för i sjelfva verket fria. Det ovänta<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>t har dock inträffat,<br />
att vid <strong>de</strong>n i <strong>år</strong> utförda matrikuleringen knappast hälften af <strong>de</strong> befintliga slafvarne<br />
uppgifvits till inskrifning. Matrikeln lär upptaga för hela riket endast<br />
något öfver 400,000 slafvar, medan närmare en million veterligen existerar.<br />
Denna egend<strong>om</strong>liga företeelse, s<strong>om</strong> väckt allmän förundran, ty<strong>de</strong>s på olika sätt<br />
af pressen. S<strong>om</strong>liga se häri en indirekt emancipationsåtgärd å många slafegares<br />
sida. Gen<strong>om</strong> att icke låta inskrifva sina slafvar hafva egarne velat stillatigan<strong>de</strong><br />
tillerkänna <strong>de</strong>m sin frihet, laga påfölj<strong>de</strong>n af sådan inskrifnings uteblifvan<strong>de</strong>.<br />
Andra <strong>de</strong>remot tro sig i <strong>de</strong>nna uppsåtliga försummelse snarare röna ett
551<br />
sorts trotsan<strong>de</strong> af lagen, ett af <strong>de</strong> stora slafegarne begagnadt tillfälle att protestera<br />
emot så väl inskrifningsskyldigheten s<strong>om</strong> lagens öfriga föreskrifter <strong>om</strong><br />
slafegan<strong>de</strong>rättens upphöran<strong>de</strong> in<strong>om</strong> 13 <strong>år</strong> m. m. d. Vare sig härmed hum<br />
s<strong>om</strong> helst, ett är säkert, att <strong>de</strong>n officiela slafmatrikeln ej längre kan tjena till<br />
vägledning i bedöman<strong>de</strong> af antalet slafvar s<strong>om</strong> verkligen finnas i riket. Sås<strong>om</strong><br />
exempel härpå anföras följan<strong>de</strong> siffror ur slafmatrikeln för sta<strong>de</strong>n Rio <strong>de</strong> Janeiro.<br />
Enligt <strong>de</strong>nna funnos i hufvudsta<strong>de</strong>n matrikulera<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember <strong>1886</strong> 24,602<br />
slafvar, hvaraf 11,913 tillhöran<strong>de</strong> man- <strong>och</strong> 12,689 qvinnokönet. I nya matrikeln<br />
<strong>de</strong>n 31 mars 1887 inskrefvos för begge könen endast 7,468. Att <strong>de</strong><br />
öfriga 17,134 in<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa 3 måna<strong>de</strong>r blifvit utan vidare emancipera<strong>de</strong> eller<br />
med dö<strong>de</strong>n afgått, är näppeligen troligt. För flertalet åtminstone har endast<br />
inskrifningen uraktlåtits, vare sig i afsigt att undandraga sig öfverhetens kontroll<br />
eller för att slippa erlägga skatt för slafvar, <strong>de</strong>m man räknar kunna ändock<br />
behålla i tjensten i trots af lagens föreskrifter, tack vare <strong>de</strong>ras okunnighet<br />
<strong>och</strong> kontrollens vansklighet.<br />
Immigrationen. Ej mindre vigtig för Brasiliens välgång är frågan <strong>om</strong> utländska<br />
invandringen till riket. Så väl regeringen s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n allmänna meningen<br />
hafva häri insett landtbrukets enda räddning. Med slafveriets utgång hotas <strong>de</strong>tsamma<br />
med un<strong>de</strong>rgång <strong>om</strong> icke nya arbetskrafter inflytta. Stora uppoffringar<br />
hafva blifvit gjorda för att tillkalla invandrare <strong>och</strong> påskynda kolonisationen.<br />
De utlägg rikets budget fått vidkännas un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste 30 <strong>år</strong>en öfvergå 8<br />
millioner milreis. Resultatet har ej alltid motsvarat förhoppningarna <strong>och</strong> flera<br />
all<strong>de</strong>les misslycka<strong>de</strong> försök ve<strong>de</strong>rfarits, s<strong>om</strong> t. ex. vid hitföran<strong>de</strong> af kinesiska<br />
kulis. Grun<strong>de</strong>n till <strong>de</strong>ssa missräkningar har också i månget tillfälle berott på<br />
missuppfattning af sjelfva invandringsfrågan <strong>och</strong> meningsskiljaktigheter i afseen<strong>de</strong><br />
på lan<strong>de</strong>ts verkliga behof. För många bör med hitkallan<strong>de</strong> af emigranter ej<br />
åsyftas annat än tillvinnan<strong>de</strong> af nya krafter till ersättan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t utgåen<strong>de</strong> slafarbetet.<br />
I kaffeodlingsdistrikterna isynnerhet vill man ej höra af andra invandrare<br />
än arbetare, hvilka, på ett eller annat vilkor, sås<strong>om</strong> dagakarlar, torpare<br />
eller <strong>de</strong>lningsmän skulle arbeta på <strong>de</strong> stora landtegend<strong>om</strong>arne i slafvarnes ställe<br />
<strong>och</strong> till jor<strong>de</strong>garens fr<strong>om</strong>ma. Principen <strong>om</strong> emigrantens förvärfvan<strong>de</strong> af land<br />
<strong>och</strong> uppodlan<strong>de</strong> af sjelfständiga hemman, invandringens egentliga mål <strong>och</strong> syfte,<br />
ansågs af <strong>de</strong>n mäktiga jor<strong>de</strong>gan<strong>de</strong> aristokratien, <strong>de</strong> rika fazendieras eller plantageegarne,<br />
sås<strong>om</strong> hotan<strong>de</strong> för <strong>de</strong>ras häfdvunna privilegier. Sålunda k<strong>om</strong> invandringsfrågan,<br />
i jemnbredd med emancipationen, att i <strong>de</strong>t närmaste beröra<br />
ett uppväxan<strong>de</strong> agrariskt spörsmål, ej olikt <strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> förr eller senare i en eller<br />
annan form uppstått i alla län<strong>de</strong>r vid ett visst ske<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ras inre utveckling.<br />
Häri ligger äfven förklaringen till emigrationens på Brasilien jemförelsevis klena<br />
utveckling. Med att, <strong>om</strong> än stillatigan<strong>de</strong>, neka utvandraren <strong>de</strong>n säkra förhoppningen<br />
att blifva jor<strong>de</strong>gare <strong>och</strong> bilda ett nytt hem på egen botten, beröfva<strong>de</strong>s<br />
utvandringsidén <strong>de</strong>ss verkliga drifkraft <strong>och</strong> blefvo alla i öfrigt erbjudna lockbeten,<br />
i form af fri resa, fritt uppehälle å invandringsanstalterna m. m. d.,<br />
vanmäktiga att hitsända någon väsentligare <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>n stora utvandringsströmmen,<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Europa gick på Nordamerika, Australien <strong>och</strong> La Platalän<strong>de</strong>rna, <strong>de</strong>r<br />
motsatta principen gör sig gällan<strong>de</strong>.<br />
I motsats till <strong>de</strong>nna uppfattning af immigrationsväsen<strong>de</strong>t gifves <strong>de</strong>t dock<br />
många, jemväl ibland <strong>de</strong> inflytelserikaste, hvilka inse att rikets väl kräfver fast<br />
mer en verklig <strong>och</strong> vidsträckt kolonisation, uppbrytan<strong>de</strong> nya trakter <strong>och</strong> bildan<strong>de</strong><br />
nya samhällen, att icke allenast invandraren blott drages dit han kan få eget<br />
hem <strong>och</strong> egen drift, men att han endast fästes <strong>och</strong> assimileras då han vunnit<br />
egarens intressen <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed knutit nya band, sanningen i or<strong>de</strong>t ubi bene ibi<br />
patria förklarar sig först då hemmet tagit hemlan<strong>de</strong>ts plats. Af <strong>de</strong>ssa två olika
552<br />
utgångspunkter beträffan<strong>de</strong> invandringsfrågan framgå äfven två olika system med<br />
afseen<strong>de</strong> på värfning <strong>och</strong> bosättan<strong>de</strong> af emigranter, hvilka båda finna sin tilllämpning,<br />
<strong>de</strong>n förra, eller arbetarevärfningen, förnämligast i Sao Paulo <strong>och</strong> öfriga<br />
kaffeodlingsdistrikterna, <strong>de</strong>n senare, eller koloniseringen, i södra provinserna<br />
S:a Catharina, Rio Gran<strong>de</strong> do Sul <strong>och</strong> Parana. I <strong>de</strong>t förra fallet äro emigranterna<br />
hufvudsakligen italienare, <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> äfven några få svenskar <strong>och</strong> danskar<br />
— i <strong>de</strong>t senare meren<strong>de</strong>ls tyskar. Kegeringen tycktes i början vilja skänka<br />
begge systemen sitt förtroen<strong>de</strong> <strong>och</strong> sin uppmuntran, efter s<strong>om</strong> begge<strong>de</strong>ra <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong>ss sida, liks<strong>om</strong> i lagstiftningen, erhållit bistånd <strong>och</strong> hjelpme<strong>de</strong>l. Sålunda till<br />
befrämjan<strong>de</strong> af arbetarvärfningen har lagen <strong>de</strong>n 15 mars 1879 erkänt lagligheten<br />
af hvad i andra län<strong>de</strong>r så strängt förbju<strong>de</strong>s, nemligen arbetskontrakt med emigranter.<br />
Icke allenast kunna sådana inför brasilianska d<strong>om</strong>stolarne indrifvas,<br />
utan må vägran å emigrantens sida att till fullo efterlefva kontraktsvilkoren<br />
straffas med fängelse. I sanning äro sådana kontrakter nu mera sällan tilllämpa<strong>de</strong>,<br />
då allmänna meningen är afgjordt emot <strong>de</strong>m, men lagen är oförändrad<br />
<strong>och</strong> principen <strong>om</strong> köpta tjenster, Locacao <strong>de</strong> Servicos, eger laga kraft.<br />
I Tyskland har ock, med anledning af ifrågavaran<strong>de</strong> lag, emigrationsvärfningen<br />
särskildt för Brasilien blifvit förbju<strong>de</strong>n.<br />
Om än man numera äfven i Tyskland erkänner att förhållan<strong>de</strong>na i Brasilien<br />
betydligen ändrat sig röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna sak sedan nämnda förbud kungjor<strong>de</strong>s,<br />
hvilket för öfrigt bevisas af <strong>de</strong>t stora antal tyskar s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en emigrerat<br />
hit, har <strong>de</strong>n tyska regeringen nekat att återkalla <strong>de</strong>t s. k. »von <strong>de</strong>r Hydtrescriptet»<br />
så länge lagen <strong>om</strong> Locacao <strong>de</strong> Servicos <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed förena<strong>de</strong> föreskrifter<br />
<strong>om</strong> fängelsestraff förblifva gällan<strong>de</strong> i Brasilien.<br />
I tanken att motarbeta dylika kontrakts antagan<strong>de</strong> har regeringen un<strong>de</strong>r<br />
senare <strong>år</strong>en gen<strong>om</strong> egna agenter erbjudit emigranter fri resa hit jemte uppehåll<br />
un<strong>de</strong>r första dagarne efter ank<strong>om</strong>sten, till <strong>de</strong>ss arbete, efter på fri hand ingångna<br />
vilkor, kunnat af <strong>de</strong>m erhållas.<br />
Anstalten å Uha das Flores i Bio <strong>de</strong> Janeirobugten, <strong>de</strong>r emigranterna emottagas<br />
<strong>och</strong> herbergeras första dagarne, är ett verkligen storartadt etablissement<br />
<strong>och</strong> administreras med berömvärd ordning <strong>och</strong> sakkänned<strong>om</strong> af landtmäteri- <strong>och</strong><br />
kolonisationsembetet (Inspectoria Geral das Terras e Colonisacao), hvilket äfven har<br />
öfverinseen<strong>de</strong> i frågan <strong>om</strong> emigranternas befordran till <strong>de</strong>stination <strong>och</strong> <strong>de</strong>finitiva<br />
bosättan<strong>de</strong>.<br />
Dessut<strong>om</strong> har ett hufvudsakligen på enskildt initiativ bildadt emigrationssällskap<br />
(Socieda<strong>de</strong> Central da Immigragao), presi<strong>de</strong>radt af en sär<strong>de</strong>les driftig<br />
<strong>och</strong> kunnig ledamot af Första kammaren, senatorn d'Escragnolle Tauney, hand<br />
<strong>om</strong> allt s<strong>om</strong> vidrör immigrationens väl <strong>och</strong> praktiska utveckling. Denna förening,<br />
s<strong>om</strong> har sitt hufvudsäte i Rio <strong>de</strong> Janeiro <strong>och</strong> filialer i alla provinserna, har<br />
gjort goda tjenster i öfvervakan<strong>de</strong> af kolonisationens första steg i <strong>de</strong> trakter<br />
<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n försökes samt instu<strong>de</strong>ran<strong>de</strong> af <strong>de</strong> lokalförhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> kunna tala för<br />
eller emot koloniseringen af Dya trakter. Mer än alla ifrar <strong>de</strong>n för kolonisation<br />
i motsats till arbetarvärfningen. Att regeringen å sin sida sökt gifva kolonisationsprincipen<br />
större <strong>om</strong>fång <strong>och</strong> uppmuntra <strong>de</strong>n fria invandringen, framg<strong>år</strong> af<br />
<strong>de</strong> kontrakt s<strong>om</strong> nyligen tecknats med emigrantagenter angåen<strong>de</strong> hitföran<strong>de</strong><br />
af bestämda antal emigranter på fri fot <strong>och</strong> obundna af något s<strong>om</strong> helst arbetsvilkor.<br />
Sålunda har ett dylikt med en inhemsk firma nyligen ingånget kontrakt<br />
ordnat <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> af 5,000 emigranter <strong>år</strong>ligen <strong>från</strong> norra Europa, för hvilka<br />
regeringen betalar sås<strong>om</strong> bidrag till transportkostna<strong>de</strong>r hit 60 mark pr vuxen<br />
emigrant <strong>och</strong> 30 för barn un<strong>de</strong>r 12 <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r. Ett med en italiensk firma<br />
tidigare slutadt kontrakt ordnar un<strong>de</strong>r ungefär liknan<strong>de</strong> vilkor <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> af<br />
20,000 emigranter in<strong>om</strong> 5 <strong>år</strong> <strong>från</strong> Italien. Med emigrantbefordringssällskapet
553<br />
i Hamburg hafva kontrakt existerat i flera <strong>år</strong> <strong>om</strong> hitsändan<strong>de</strong> <strong>och</strong> bosättan<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r sällskapets egen uppsyn af 1,000 tyska emigranter <strong>år</strong>ligen. Detta kontrakt,<br />
s<strong>om</strong> gäller för 30 <strong>år</strong>, med revisionsrätt hvart 5:te <strong>år</strong>, har nu blifvit<br />
ändradt sålunda, att emigrantantalet höjes <strong>från</strong> 1,000 till 3,000 <strong>år</strong>ligen. De af<br />
nämnda sällskap införda emigranter äro alla kolonister <strong>och</strong> bosättas i södra provinserna.<br />
Den öfvervägan<strong>de</strong> största <strong>de</strong>len af italienska invandrare <strong>de</strong>remot,<br />
hvilka hafva Sao Paulo <strong>och</strong> kafFeodlingsdistrikterna till mål, äro simpla arbetare,<br />
meren<strong>de</strong>ls formera<strong>de</strong> i arbetareringar eller föreningar un<strong>de</strong>r ledning af egna anförare.<br />
Dessa anförare betinga <strong>om</strong> hela arbetareringens arbete <strong>och</strong> <strong>de</strong>la ut förtjensten<br />
ibland medlemmarne efter arbetsförmågan.<br />
Förut<strong>om</strong> kaffeplockning <strong>och</strong> inbergning på arbetsförtjenst eller dagslön åtaga<br />
sig sådana arbetareringar odlan<strong>de</strong> af kaffeplantager eller ock anläggan<strong>de</strong> af nya<br />
planteringar på <strong>de</strong>lningsvilkor. I vissa fall hafva äfven i Sao Paulo särskilda<br />
kolonier bildats, <strong>de</strong>r jordlotter till<strong>de</strong>lats emigranterna för anläggan<strong>de</strong> af kaffeplantager.<br />
Inemot 20,000 invandrare hafva sålunda blifvit bosatta. Det är<br />
ännu för tidigt att yttra sig <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras framgång <strong>och</strong> i allmänhet <strong>om</strong> kaffeodlingen<br />
sås<strong>om</strong> drift för europeiska emigranter. Försöket är ännu i sin början<br />
<strong>och</strong> driften för kolonisterna all<strong>de</strong>les ny. I allmänhet böra dock <strong>de</strong> södra provinserna<br />
anses bättre egna<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n europeiska kolonisationen, så väl i afseen<strong>de</strong><br />
på klimatet s<strong>om</strong> jordbruksförhållan<strong>de</strong>n.<br />
Detta är <strong>de</strong>sto mer fallet för nordboar, hvilka i kaffeodlingsdistrikterna<br />
finna sig ovana <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rlägsna så väl för värmens s<strong>om</strong> odlingsvilkorens skull.<br />
Den egentliga kolonisationen eger ock rum, s<strong>om</strong> redan blifvit antydt, på södra<br />
provinserna S:a Catharina, Rio Gran<strong>de</strong> do Sul, Espirito Santo <strong>och</strong> senast äfven<br />
Parana, <strong>de</strong>r talrika <strong>och</strong> för <strong>de</strong>t mesta välberga<strong>de</strong> kolonistsamhällen bildat sig.<br />
Sådana äro stamkoloDierna Ioinville, Blumenau, Itajahy, Dona Fransiska m. fl.<br />
i provinsen S:a Catharina, S:t Leopoldo, S:a Cruz <strong>och</strong> Silviera Martins i provinsen<br />
Rio Gran<strong>de</strong> do Sul samt Rio Navo, Castillo m. fl. i Espirito Santo.<br />
Från Sao Bento <strong>och</strong> Ioinville har un<strong>de</strong>r senare ti<strong>de</strong>n en radiation egt rum till<br />
<strong>de</strong> skogrika <strong>och</strong> bördiga trakterna i Parana, <strong>de</strong>r nya kolonier bildat sig.<br />
För att icke tala <strong>om</strong> <strong>de</strong> äldre kolonierna i riket, sås<strong>om</strong> Petropolis, Novo<br />
Friburgo, Theresopolis, i Rio <strong>de</strong> Janeiroprovinsen, samt andra i Minas Geraes,<br />
hvilka blifvit emancipera<strong>de</strong> <strong>och</strong> införlifvats i rikets öfriga administration, tyckas<br />
<strong>de</strong> ofvan <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> kolonisamhällena i sö<strong>de</strong>rn i allmänhet frodas väl. Att<br />
här ingå i någon närmare beskrifning af <strong>de</strong>ras materiela tillstånd, samhällsordning<br />
<strong>och</strong> utvecklingsske<strong>de</strong>n vore att öfverskrida gränsen af <strong>de</strong>nna inberättelse;<br />
jag tillåter mig dock att anföra några statistiska uppgifter, hemta<strong>de</strong> ur officiela<br />
källor, hvilka böra bevisa hvilken framgång <strong>de</strong>samma i <strong>de</strong>t hela taget haft.<br />
Tullverkets ink<strong>om</strong>ster i Desterro, afskeppningshamnen för provinsen S:a Catharina,<br />
uppgingo <strong>år</strong> 1862—63 till 117,523 milreis. Kolonisationen var då i sin<br />
början. Tio <strong>år</strong> <strong>de</strong>refter, 1872—73, ha<strong>de</strong> tullink<strong>om</strong>sterna mer än fördubblats,<br />
utgöran<strong>de</strong> 265,419 milreis, <strong>och</strong> vid slutet af nästa tio <strong>år</strong>en, nemligen 1882—83,<br />
ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma blifvit sex gånger så stor, uppgåen<strong>de</strong> till 680,634 milreis. Ar<br />
1881—82 utgjor<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>t af <strong>från</strong> samma provins exportera<strong>de</strong> varor 610,568<br />
milreis, <strong>år</strong>et <strong>de</strong>rpå, 1882—83, ha<strong>de</strong> exportvär<strong>de</strong>t uppgått till 966,312, <strong>år</strong> 1883<br />
— 84 till 899,154 samt <strong>år</strong> 1884—85 till 1,053,549 milreis. Provinsens k<strong>om</strong>munalbudget,<br />
s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1876 uppförts till 279,727 milreis, beräkna<strong>de</strong>s för <strong>1886</strong><br />
till 382,879. Landtbruksproduktionen, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1881 uppgick till 1,578,136<br />
milreis, ha<strong>de</strong> 5 <strong>år</strong> <strong>de</strong>refter, tack vare <strong>de</strong> i provinsen gen<strong>om</strong> kolonisationen<br />
uppodla<strong>de</strong> nya trakter, vuxit till 2,120,097. I alla andra provinser <strong>de</strong>r kolonisation<br />
förek<strong>om</strong>mit upptäcker man samma förhållan<strong>de</strong>. I Espirito Santo t. ex.,<br />
hvars landtbruksproduktion <strong>år</strong> 1880 — 81 utgjor<strong>de</strong> 1,180,006 milreis, växte <strong>år</strong>
554<br />
1884—85 till 1,453,707. I Sao Paulo tilltog <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r samma tid <strong>från</strong><br />
40,345,431 till 56,663,430 samt i Parana <strong>från</strong> 39,206 till 58,529 milreis,<br />
o. s. v. Tager man nu andra provinser i riket, dit ingen emigration egt rum,<br />
framträ<strong>de</strong>r ett all<strong>de</strong>les motsatt förhållan<strong>de</strong>. Icke allenast har produktionen <strong>de</strong>r<br />
ieke tilltagit, utan har <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> flesta fall gått tillbaka. Sålunda i provinsen<br />
Pernambuco var landtbruksproduktionen <strong>år</strong> 1880—81 25,657,014 <strong>och</strong> 1884—85<br />
endast 14,630,880; i Maranhao, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong>s till 3,693,556 <strong>år</strong> 1880—81<br />
<strong>och</strong> 3,941,141 <strong>år</strong> 1881—82, föll <strong>de</strong>n till 3,632,623 i 1882—83, 3,577,644 i<br />
1883—84 <strong>och</strong> 2,759,582 <strong>år</strong> 1884—85. I Bahia nedgick <strong>år</strong>sproduktionen <strong>från</strong><br />
17,447,907 <strong>år</strong> 1880—81 till 15,696,848 milreis <strong>år</strong> 1884—1885.<br />
Dessa siffror tala för sig; kolonisationens fruktbäran<strong>de</strong> drift framträ<strong>de</strong>r i<br />
lysan<strong>de</strong> dager. Om resultaten icke äro så storarta<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong> andra län<strong>de</strong>r<br />
hafva i samma väg att uppvisa, är <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rför att <strong>de</strong>n verkliga kolonisationen<br />
har här fått oftast ge vika för <strong>de</strong>n i mångas ögon mera påträngan<strong>de</strong> arbetarevärfningen.<br />
Totalantalet emigranter s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1886</strong> invandrat till Brasilien<br />
utgjor<strong>de</strong> 25,738.<br />
Häraf anlän<strong>de</strong> till Rio <strong>de</strong> Janeiro 22,286<br />
» » » Santos 2,751<br />
» » » S. Francisco _ 701<br />
<strong>och</strong> tillhör<strong>de</strong> till Rio ank<strong>om</strong>na följan<strong>de</strong> nationalitet (<strong>om</strong> <strong>de</strong> direkt till Santos<br />
<strong>och</strong> S. Francisco ank<strong>om</strong>na saknas närmare uppgifter):<br />
<strong>och</strong> voro:<br />
Italienare 11,582<br />
Portugisare. 6,287<br />
Tyskar 1,713<br />
Spaniorer 1,139<br />
Österrikare _ 644<br />
Fransmän 218<br />
Polackar 146<br />
Engelsmän _ 93<br />
Amerikanare _ 54<br />
Diverse 410<br />
Deraf tillhör<strong>de</strong>:<br />
Mankönet 17,439<br />
Qvinnokönet 4,847<br />
Öfver tio <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r 18,860<br />
Un<strong>de</strong>r » » » 3,426<br />
I jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en visar emigrationen i <strong>år</strong> en tillökning i<br />
<strong>de</strong> tyska <strong>och</strong> italienska invandrareantalen, men <strong>de</strong>remot en betydlig förminskning<br />
i <strong>de</strong> portugisiska. Af <strong>de</strong> till Rio <strong>de</strong> Janeiro anlända intogos på invandrarherberget<br />
å Uha das Flores 12,501 <strong>och</strong> landsattes <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart 8,756. Af <strong>de</strong>ssa<br />
befordra<strong>de</strong>s vidare<br />
Till Sao Paulo 9,713<br />
» Rio <strong>de</strong> Janeiro (provins) 4,213<br />
» Rio Gran<strong>de</strong> do Sul 3,750<br />
» Minas Geraes _ 1,087<br />
» Santa Catharina 686
555<br />
Till Parana 780<br />
» Espirito Santo 214<br />
» Bahia 61<br />
» Pernambuoo 23<br />
» Para 24<br />
s Amazonas _ 10<br />
Totalantalet emigranter s<strong>om</strong> sedan 1855 invandrat till Brasilien anslås till<br />
525,000, nemligen<br />
1855—64 132,000<br />
1865 — 74 115,000<br />
1875 — 84 228,407<br />
1885 22,729<br />
<strong>1886</strong> 25,738<br />
Att döma af <strong>de</strong> nyligen ingångna kontrakten i fråga <strong>om</strong> emigrantvärfning<br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna invandringsström hädanefter tilltaga betydligt. Ännu mera blefve<br />
<strong>de</strong>tta antagligen fallet <strong>om</strong> lagen <strong>de</strong>n 15 mars 1879 i afseen<strong>de</strong> på arbetskontrakt<br />
jemte <strong>de</strong>ss för emigranten förödmjukan<strong>de</strong> straffbestämmelser upphäfves.<br />
Ehuru <strong>de</strong>ssa, sås<strong>om</strong> redan nämnts, i sjelfva verket sällan tillämpas, tjenar <strong>de</strong>ras<br />
förblifvan<strong>de</strong> i kraft att, i utländska ögon åtminstone, gifva emigrationen till<br />
Brasilien en säregen karakter, s<strong>om</strong> verkar hämman<strong>de</strong> på <strong>de</strong>nsamma. Endast<br />
<strong>de</strong>n fria emigrationen blifver ock <strong>de</strong>n sjélfmanta, då emigranten af egen drift<br />
<strong>och</strong> utan särskildt un<strong>de</strong>rstöd söker sig ett nytt land oeh <strong>de</strong>r bildar ett nytt<br />
hem oeh en förnyad verksamhet. Denna sorts emigration bör ock i första<br />
rummet eftersträfvas <strong>och</strong> särskildt uppmuntras, med en uppmuntran s<strong>om</strong> gifver<br />
sig mindre tillkänna i pekuniära bidrag till hitflyttning m. m. d., utan mera i<br />
praktiska <strong>och</strong> ändamålsenliga <strong>om</strong>sorger för kolonistens <strong>de</strong>finitiva bosättan<strong>de</strong> i<br />
sådana vilkor att <strong>de</strong>t då beror endast på hans drift <strong>och</strong> arbetsamhet att snart<br />
k<strong>om</strong>ma i oberoen<strong>de</strong> ställning.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit i <strong>de</strong>t hela taget tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Gula febern kräf<strong>de</strong> flera offer än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, men ändock betydligt mindre<br />
än fallet varit un<strong>de</strong>r många andra <strong>år</strong>. Dödligheten i sta<strong>de</strong>n Kio <strong>de</strong> Janeiro<br />
uppgick till 12,300, utgöran<strong>de</strong> i förhållan<strong>de</strong> till stadsbefolkningen, s<strong>om</strong> numera<br />
uppg<strong>år</strong> till något öfver 400,000, cirka 3 % af invånareantalet.<br />
Häraf i gula febern 1,015 eller cirka 12 % af sammanlagda dödsfallen<br />
<strong>och</strong> 2.5 4 % af invånareantalet. S<strong>om</strong> dödsorsak ing<strong>år</strong> ock gula febern sås<strong>om</strong><br />
6:te i ordningen i <strong>de</strong>n sanitära statistiken, hvilket af följan<strong>de</strong> utdrag af dödstabellerna<br />
för <strong>år</strong>et framg<strong>år</strong>:<br />
Tuberculosis döda 2,077, pr tusen 5.19<br />
Cirkulations-organs-sjukd<strong>om</strong>ar » - 1,458, » 3.64<br />
Hjert- <strong>och</strong> rygg- » » 1,345, » 3.36<br />
Matsmältningsorgans- » » - 1,097, » 2.74<br />
Paludiska febrar » 1,086, » 2.71<br />
Gulfeber » 1,015, » 2.54<br />
Lungsjukd<strong>om</strong>ar » 988, » 2,47<br />
Andra sjukd<strong>om</strong>ar » 3,234, » 7,35<br />
I <strong>de</strong>nna uppgift upptages likväl icke dödligheten i gulafeberhospitalet<br />
»Santa Isabel», hvilket ligger ut<strong>om</strong> sta<strong>de</strong>ns <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> i Iurujuba samt är synnerligen<br />
afsedt för i hamnen insjuknadt sjöfolk. T nämnda sjukhus intogos un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et 944 gulafeber-patienter, hvaraf dogo 359.
556<br />
Af besättningarna å <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i hamnen dogo 24 i <strong>de</strong>nna<br />
farsot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Dödligheten i sta<strong>de</strong>n var naturligtvis störst un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>mar- eller varmaste<br />
måna<strong>de</strong>rna — <strong>de</strong>cember—maj — sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> uppgifter närmare framg<strong>år</strong>:<br />
Januari dödsfall 1,050, pr 1,000 invånare 2.62<br />
Februari » 1)141, » 2.85<br />
Mars » 1,476, B 3.69<br />
April » ... 1,263, » 3.16<br />
Maj » 1,177, » 2.94<br />
Juni » 939, » 2.35<br />
Juli » 910, » 2.27<br />
Augusti » 815, » 2.04<br />
September B 766, » 1.91<br />
Oktober » 815, » 2.03<br />
November » 922, » 2.31<br />
December » . , 1,026, » 2.56<br />
Med särskildt afseen<strong>de</strong> på gula febern har <strong>år</strong>et <strong>1886</strong> varit ibland <strong>de</strong> dåliga<br />
<strong>och</strong> 1887 af hvad man hittills — mars 31 — kunnat bedöma ibland <strong>de</strong> bättre<br />
<strong>år</strong>en, hvilket af följan<strong>de</strong> tabell utvisas:<br />
1850 dödligheten i gul feber 4,160<br />
1851 » » 471<br />
1852 » » 1,943<br />
1853—1856 » inga<br />
1857 » 1,425<br />
1858 » » 800<br />
1859 » » 506<br />
1860 » » 1,249<br />
1861 » » 247<br />
1862—1867 » » - inga<br />
1868 » » 18<br />
1869 » » 274<br />
1870 » 1,117<br />
1871 » 9<br />
1872 » 295<br />
1873 » 3,659<br />
1874 » » 829<br />
1875 » 1,292<br />
1876 » » 3,407<br />
1877 » 282<br />
1878 1,174<br />
1879 » 914<br />
1880 » 1,623<br />
1881 » 257<br />
1882 » » 89<br />
1883 1,597<br />
1884 618<br />
1885 375<br />
<strong>1886</strong> » » 1,015<br />
O. G. von Hei<strong>de</strong>nstam.
Nürnberg <strong>de</strong>n 11 juni 1887.<br />
557<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Galanteri-, kortvaru- <strong>och</strong> leksaksindustrien i Nurnberg. Affärsgången var<br />
un<strong>de</strong>r första qvartalet trånan<strong>de</strong> <strong>och</strong> priserna måste än ytterligare reduceras. Arbetsti<strong>de</strong>n<br />
blef <strong>de</strong>lvis afkortad <strong>och</strong> fabrikernas arbetsstyrka till en <strong>de</strong>l gen<strong>om</strong><br />
uppsägning förminskad. Affärernas dåliga läge i <strong>de</strong> flesta industristater gjor<strong>de</strong><br />
att konsumtionen af <strong>de</strong>nna mer eller mindre umbärliga lyxartikel förminska<strong>de</strong>s<br />
<strong>och</strong> industrien på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> äfven skada<strong>de</strong>s af prisernas tillbakagåen<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>n öfverallt tilltagan<strong>de</strong> konkurrensen. Den senare gjor<strong>de</strong> sig vid beställningarna<br />
så till vida gällan<strong>de</strong>, att <strong>de</strong> förr sedvanliga, stora, afrunda<strong>de</strong> or<strong>de</strong>rna <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> ut<strong>om</strong>europeiska län<strong>de</strong>rna ersattes af ett betydligt större antal mindre beställningar.<br />
De stora importörerna försvinna mer <strong>och</strong> mer <strong>och</strong> affärerna bedrifvas<br />
ej längre i så stora dimensioner s<strong>om</strong> förr.<br />
Gen<strong>om</strong> tullkriget mellan Österrike-Ungern <strong>och</strong> Rumänien skada<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nna<br />
industri betydligt. Förhållan<strong>de</strong>na i Bulgarien utöfva<strong>de</strong> äfven ett skadligt inflytan<strong>de</strong><br />
på afsättningen till <strong>de</strong>tta land.<br />
För <strong>de</strong>nna bransch är vanligen <strong>de</strong>t sista qvartalet <strong>de</strong>n mest lönan<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>n<br />
af <strong>år</strong>et. Äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et var <strong>de</strong>tta fallet, <strong>och</strong> gestalta<strong>de</strong> sig affärsförhållan<strong>de</strong>na<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista tre måna<strong>de</strong>r så mycket mera tillfredsställan<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> ändtligen efter <strong>år</strong>slångt stillaståen<strong>de</strong> otvetydiga bevis på en gen<strong>om</strong>gripan<strong>de</strong><br />
förbättring visa<strong>de</strong> sig.<br />
De mera framståen<strong>de</strong> fabrikanterna voro mot <strong>år</strong>ets slut nästan utan undantag<br />
fullk<strong>om</strong>ligt sysselsatte <strong>och</strong> <strong>de</strong>t lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>m till <strong>och</strong> med att gen<strong>om</strong>drifva<br />
små prisförhöjningar då <strong>och</strong> då.<br />
Den mindre industrien ingick på <strong>de</strong>t nya <strong>år</strong>et med tillräckliga beställningar<br />
<strong>och</strong> kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>ss läge betraktas s<strong>om</strong> tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
För blyertspenn-fabrikationen inlupo visserligen un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et talrika<br />
uppdrag, men konkurrensen fabrikanterna emellan <strong>och</strong> <strong>de</strong> ogynsamma tullförhållan<strong>de</strong>na<br />
i flere ut<strong>om</strong>-tyska stater göra sig allt kännbarare gällan<strong>de</strong>.<br />
Äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n senare hälften af <strong>år</strong>et gjor<strong>de</strong> sig liks<strong>om</strong> förut <strong>de</strong>n beståen<strong>de</strong><br />
öfverproduktionen <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> skärpta konkurrensen gen<strong>om</strong> tryckning<br />
på priserna så märkbara, att behållningen i många fall blef i förhållan<strong>de</strong><br />
ytterst ringa.<br />
Dervid köptes mer <strong>och</strong> mer <strong>de</strong> billigare sorterna, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att efterfrågan<br />
af <strong>de</strong> finare qvalitetema aftog.<br />
Utförseln af tyska blyertspenn-fabrikat till Ryssland, Österrike, Frankrike<br />
<strong>och</strong> Nord-Amerika blir ytterst försv<strong>år</strong>ad gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> i <strong>de</strong>ssa land beståen<strong>de</strong>, höga<br />
ingångstullarne; i många <strong>och</strong> särskildt ringare sorter gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>samma snart sagdt<br />
<strong>om</strong>öjliggjord. Användningen af grafit till blyertspennor med träinfattning <strong>om</strong>nämnes<br />
först <strong>år</strong> 1565 <strong>och</strong> blef efter 1660, då Cumberland-grafiitgrufvan i<br />
Norra England öppna<strong>de</strong>s, något allmännare. Denna grufva fick bearbetas un<strong>de</strong>r<br />
endast 6 veckor af <strong>år</strong>et, på <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n ej måtte uttömmas, <strong>och</strong> höga priser<br />
uppnåd<strong>de</strong>s.<br />
I Tyskland blef <strong>de</strong>nna industri hemmastadd i <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring Nurnberg redan<br />
ungefär <strong>år</strong> 1700. För närvaran<strong>de</strong> förser Nurnbergerindustrien en stor <strong>de</strong>l af<br />
<strong>de</strong> främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rna med blyertspennor. Uti 26 större fabriker producera<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 33
558<br />
5,500 arbetare <strong>år</strong>ligen 250 millioner blyertspennor till ett vär<strong>de</strong> af 8 till 9<br />
millioner riksmark. Vid <strong>de</strong>n fullända<strong>de</strong> tekniken faller i gen<strong>om</strong>skärning på en<br />
arbetares dagsverke förfärdigan<strong>de</strong>t af 160 stycken färdiga blyertspennor.<br />
Spegelglasfabrikerna. Lagren hos »Die Vereinigung Bayerischer Spiegelfabrikanten)<br />
i Förth voro vid <strong>år</strong>ets början öfverfulla, oaktadt <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et<br />
åvägabragta arbetsinskränkningen, <strong>och</strong> arbeta<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor i<strong>från</strong> <strong>de</strong>n 21<br />
mars endast med half kraft vid samtliga bayerska verk i <strong>och</strong> för reducering af<br />
produktionen.<br />
Han<strong>de</strong>ln på Amerika bedrefs vid <strong>de</strong>nna tid utan nämnvärd för<strong>de</strong>l <strong>och</strong> kontinentalaffärerna<br />
voro stadda i återgång till följd af <strong>de</strong>n tryckan<strong>de</strong> engelska <strong>och</strong><br />
belgiska konkurrensen.<br />
Förbrukningen af färdiga spegelglas <strong>de</strong>remot, hvilka nästan uteslutan<strong>de</strong> tillverkas<br />
för <strong>de</strong>t tyska behofvet, tor<strong>de</strong> knappast hafva förminskats; <strong>om</strong>sättningen«<br />
af <strong>de</strong>nna artikel är emellertid af ingen stor bety<strong>de</strong>nhet.<br />
Den fortfaran<strong>de</strong> öfverproduktionen så väl in<strong>om</strong> spegel- s<strong>om</strong> spegelglasbranschen<br />
efter första half<strong>år</strong>ets förlopp framkalla<strong>de</strong> starka farhågor, att man förr<br />
eller senare skulle blifva tvungen inskränka tillverkningen ännu mer, <strong>och</strong> förklara<strong>de</strong><br />
sig äfven samtlige fabrikanter bered<strong>de</strong> till <strong>de</strong>tta steg.<br />
Den utländska konkurrensen, särskildt <strong>de</strong>n böhmiska, blef vid <strong>de</strong>nna tid<br />
mer <strong>och</strong> mer kännbar, så att försän<strong>de</strong>lserna till <strong>de</strong> europeiska län<strong>de</strong>rna gestalta<strong>de</strong><br />
sig allt mindre <strong>och</strong> mindre.<br />
För exporten till Amerika blef <strong>de</strong>n dittillsvaran<strong>de</strong> afsättningen, till följd<br />
af <strong>de</strong> af exportörerna i Newyork förda filialaffärerna, beståen<strong>de</strong>, <strong>om</strong> än äfven<br />
<strong>de</strong>r försäljningen af produkten häri<strong>från</strong> försvaga<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> konkurrensen <strong>från</strong>.<br />
<strong>de</strong>n belgiska <strong>och</strong> engelska industriens sida.<br />
Försäljningarna af speglar snarare till- än aftogo, ehuru på vinstens bekostnad.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare <strong>de</strong>l inträd<strong>de</strong> ingen förändring.<br />
Så länge <strong>de</strong>n med föreningen för <strong>de</strong> bayerska spegelglasfabrikerna i Ftirth<br />
ingångna öfverensk<strong>om</strong>melsen kun<strong>de</strong> upprätthållas, ernåd<strong>de</strong>s någon förtjeost.<br />
Medio juli ha<strong>de</strong> tennfolier blifvit väsentligt dyrare, emedan priset på råtennet<br />
stigit.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmaste måna<strong>de</strong>rna stego tennfolier upprepa<strong>de</strong> gånger i pris><br />
inverka<strong>de</strong> emellertid lika litet s<strong>om</strong> stegringen å qvicksilfret (cirka 12 %) på<br />
försäljningspriserna för spegelglas.<br />
Bladmetall- <strong>och</strong> bronsfärg-industriens läge kun<strong>de</strong> i allmänhet betraktas s<strong>om</strong><br />
ett i förhållan<strong>de</strong> tillfredsställan<strong>de</strong>, isynnerhet <strong>om</strong> <strong>om</strong>sättningarna med England<br />
<strong>och</strong> Amerika togos i betraktan<strong>de</strong>. I affärerna med Frankrike <strong>och</strong> Byssland <strong>de</strong>remot<br />
iakttog man un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista måna<strong>de</strong>r en minskning. I öfrigt inträd<strong>de</strong><br />
en, <strong>om</strong> ock svag tillbakagång i priserna för bronsfärgvaror i följd af <strong>de</strong> fortsatt<br />
låga noteringarna å råkopparn. Noteringarna för bladmetall kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot<br />
hållas upprätt.<br />
Affärerna i leonisk, silfver-, cement- <strong>och</strong> forgyld tråd gingo un<strong>de</strong>r första<br />
half<strong>år</strong>et vid <strong>de</strong>n ringa efterfrågan, s<strong>om</strong> herskar för <strong>de</strong>ssa mo<strong>de</strong>artiklar på nästan<br />
alla afsättnings<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n, sin lugna, jemna gång.<br />
I <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> hafva silfvervaluta, ledo affärerna gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna metalls<br />
minskning i vär<strong>de</strong> <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> betinga<strong>de</strong>, fortsatta kursfallet.<br />
Un<strong>de</strong>r sista qvartalet var efterfrågan så liten, att en betydlig inskränkning<br />
i fabrikationen måste företagas.<br />
För maskinverkstä<strong>de</strong>rna här inträd<strong>de</strong> en bättring i vagnbyggnadsbranschen,<br />
i <strong>de</strong>t beställningar ingingo å vagnar för <strong>de</strong> enskilda jernvägslinier, s<strong>om</strong> man
559<br />
bygg<strong>de</strong> in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t. Un<strong>de</strong>rhandlingar s<strong>om</strong> för<strong>de</strong>s med utlan<strong>de</strong>t led<strong>de</strong> ej till<br />
något resultat, emedan allt för ringa priser offerera<strong>de</strong>s.<br />
B<strong>om</strong>ullsspinnerierna gingo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets två första måna<strong>de</strong>r dåligt <strong>och</strong> priserna<br />
för b<strong>om</strong>ull ocb garner sjönko. I början af mars stego noteringarna för<br />
b<strong>om</strong>ullen åter <strong>och</strong> man var öfverallt af <strong>de</strong>n mening, att äfven garnpriserna måste<br />
följa, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att motsatsen inträffa<strong>de</strong>, <strong>och</strong> vara<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
nästan hela förra <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et.<br />
Afsättningen i <strong>de</strong>nna bransch g<strong>år</strong> trögt <strong>och</strong> hafva fabrikanterna att kämpa<br />
med många sv<strong>år</strong>igheter.<br />
I cigarrfàbrikationen kun<strong>de</strong> en, <strong>om</strong> också svag, ändring till <strong>de</strong>t bättre med<br />
afseen<strong>de</strong> på afsättningen iakttagas.<br />
Bryggerierna här i Niirnberg ha<strong>de</strong> i allmänhet en god afsättning för sina<br />
produkter, ehuru några, hufvudsakligen på exporten arbetan<strong>de</strong>, i följd af <strong>de</strong>n stora<br />
konkurrensen <strong>från</strong> Munchener-bryggeriernas sida, ha<strong>de</strong> en sv<strong>år</strong> kamp att bestå.<br />
Munchener-bryggerierna upprätta på nästan alla större platser storarta<strong>de</strong><br />
lokaler för sitt öls lättare <strong>och</strong> äfven för<strong>de</strong>laktigare afsättning.<br />
Samtliga bryggeri-etablissement härstä<strong>de</strong>s voro emellertid temligen gynna<strong>de</strong><br />
så väl gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> låga humlepriserna s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t så lätta <strong>och</strong> billiga anskaffan<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong>n nödvändiga isen.<br />
Antalet af <strong>de</strong> i Niirnberg i gång varan<strong>de</strong> bryggerierna har ej förändrats<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista tre <strong>år</strong>en; <strong>de</strong>t är inalles 19 styckeD, <strong>de</strong>raf 17 »Braunbier»-<br />
(lageröl-) <strong>och</strong> 2 »Weizenbiers-bryggerier.<br />
Vid samtliga bryggerierna härstä<strong>de</strong>s uppgick <strong>år</strong> <strong>1886</strong> maltförbrukningen<br />
till 233,377 hektoliter mot 235,644 hektoliter 1885.<br />
Äfven ölexporten <strong>från</strong> Niirnberger-bryggerierna gick något tillbaka un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att å andra sidan ölimporten tilltog.<br />
Räknar man att <strong>från</strong> hvarje hektoliter malt i gen<strong>om</strong>skärning erhållas 210<br />
liter öl, så utgjor<strong>de</strong> öltillverkningen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 480,091 hektoliter,<br />
härtill importera<strong>de</strong>s 69,246 »<br />
tillsammans 549,33 7 hektoliter.<br />
Afdrages exporten med 201,336 »<br />
återstå för konsumtionen 348,001 hektoliter,<br />
eller pro hufvud af sta<strong>de</strong>ns befolkning <strong>om</strong>kring 300 liter.<br />
Den lokala malt- <strong>och</strong> ölskatten utgjor<strong>de</strong> 230,954 mark.<br />
Vid »Freiherrlich von Tuchersche Brauerei», <strong>de</strong>t största etablissementet i<br />
Niirnberg, förbruka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1886</strong> 53,496 hektoliter malt, 1885<br />
50,600 hektoliter (sålunda ökning mot 1885 2,896 hektoliter); <strong>från</strong> samma<br />
bryggeri exportera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1886</strong> 69,499.40 hektoliter öl mot<br />
63,684.17 hektoliter 1885 (ökning un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> 5,815.23 hektoliter).<br />
Öfver bryggeri-industrien i hela Bayern kan jag med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong> siffror:<br />
<strong>1886</strong> förbruka<strong>de</strong> 5,341 bryggerier 5,746,550 hektoliter malt; 1885 förbruka<strong>de</strong>s<br />
vid 5,369 bryggerier 5,510,885 hektoliter.<br />
Medräknas »Weissbiers-bryggerierna, så utgjor<strong>de</strong> <strong>1886</strong> totalmaltförbrukningen<br />
5,803,333 hektoliter.<br />
Maltskatten uppgick för <strong>år</strong>et till 34,517,505 mark. Mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>t<br />
tillverka<strong>de</strong> ölet utgjor<strong>de</strong> <strong>1886</strong> 12,841,946 hektoliter mot 12,414,197 hektoliter<br />
1885.
560<br />
Bayerns öltillverkning 12,841,946 hektoliter,<br />
importen <strong>från</strong> tyska riket 41,276<br />
<strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t 151,983 193 259 s<br />
tillsammans 13,035,205 hektoliter.<br />
Exporten utgjor<strong>de</strong> 1,574,585 »<br />
Återst<strong>år</strong> för konsumtionen 11,460,620 hektoliter.<br />
Humle<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. Redan i början af säsongen var <strong>de</strong>n härvaran<strong>de</strong> markna<strong>de</strong>n<br />
mycket fast gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> fortsatta köpen for Amerika, till hvilka äfven <strong>de</strong> för <strong>de</strong>t<br />
inländska behofvet sälla<strong>de</strong> sig. I <strong>de</strong> förnämsta lägena, särskildt Spalter-rayonen,<br />
råd<strong>de</strong> mycken rörelse, <strong>och</strong> var i nämn<strong>de</strong> trakt redan vid slutet af september <strong>de</strong>n<br />
större hälften af produktionen uppköpt. Stämningen un<strong>de</strong>rgick i början af<br />
oktober månad ingen väsentlig förändring; största uppmärksamheten ådrog sig<br />
Spalterproduktionsgebitet, hvarest lifligheten <strong>och</strong> prisstegringen än mer öka<strong>de</strong>s,<br />
<strong>och</strong> börja<strong>de</strong> man efter förloppet af första veckan i oktober märka, att afkastningen<br />
<strong>från</strong> nämnda <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> till sin hufvudsakligaste <strong>de</strong>l afyttrats.<br />
Medio oktober var stämningen fortfaran<strong>de</strong> ytterst fast, <strong>och</strong> gingo priserna<br />
upp ett par mark. I motsats <strong>de</strong>rtill förblef efterfrågan å me<strong>de</strong>l- <strong>och</strong> ringare<br />
sorter mycket matt, emedan <strong>de</strong>ssa öfvervägan<strong>de</strong> voro för han<strong>de</strong>n. Spalter-Land<br />
kun<strong>de</strong> gälla s<strong>om</strong> nästan fullständigt upprymdt <strong>och</strong> noteringarna för Spalterhumlen<br />
erforo i följd <strong>de</strong>raf en ytterligare stegring.<br />
Mot slutet af måna<strong>de</strong>n fortgingo affärerna med samma fasta hållning. Fortsatt<br />
starka inköp för exporten till Amerika, <strong>de</strong>n framträdan<strong>de</strong> bristen på, särskildt<br />
hvad färgen beträffa<strong>de</strong>, otadlig vara, kontinentens efter hand till sin rätt<br />
k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> behof, — allt <strong>de</strong>tta förena<strong>de</strong> sig att gifva markna<strong>de</strong>n en mycket<br />
liflig prägel. Prima qvaliteter förblefvo fullständigt oberörda af ändringarna i<br />
markna<strong>de</strong>ns ten<strong>de</strong>ns; <strong>de</strong>ras sällsynthet tillförsäkra<strong>de</strong> <strong>de</strong>m en ovanlig oafhängighet.<br />
Annorlunda var förhållan<strong>de</strong>t med me<strong>de</strong>l- <strong>och</strong> ringare vara, för hvilken <strong>om</strong>fånget<br />
af exporten till Amerika var afgöran<strong>de</strong>.<br />
Denna förlora<strong>de</strong> nu, medio november, något i utbredning <strong>och</strong> markna<strong>de</strong>n<br />
var mera flau än <strong>de</strong>n dittills varit.<br />
Om någonsin un<strong>de</strong>r en säsong <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> orsakat en öfverproduktion, fått<br />
plikta <strong>de</strong>rfor, så var <strong>de</strong>t fallet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna. I <strong>de</strong> flesta trakter, med undantag<br />
af <strong>de</strong>t redan <strong>om</strong>nämnda Spalter-<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t samt Hollidan-, Wolnzach- <strong>och</strong> några<br />
andra hufvudproduktionsorter, börja<strong>de</strong> <strong>de</strong>t allt mer felas köpare, af <strong>de</strong>n orsak att<br />
<strong>de</strong>n bästa varan af <strong>år</strong>ets skörd redan var upprymd; bristen <strong>de</strong>raf träd<strong>de</strong> mer<br />
<strong>och</strong> mer i dagen <strong>och</strong> tryckte sin stämpel på markna<strong>de</strong>n för återsto<strong>de</strong>n af <strong>år</strong>et.<br />
Noteringarna un<strong>de</strong>r september variera<strong>de</strong> for<br />
Medio oktober:<br />
Prima vara mellan 70 <strong>och</strong> 135 mark per 50 kilogr.<br />
Sekunda » » 55» 80 » »50 »<br />
Me<strong>de</strong>l- » » 35 » 60 » » 50 »<br />
Prima vara mellan 80 <strong>och</strong> 160 mark per 50 kilogr.<br />
Sekunda » » 60 » 85 » » 50 »<br />
Me<strong>de</strong>l- » » 35 » 50 » » 50 »<br />
Bayern producera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>om</strong>kring 306,600 centner humle. Om <strong>de</strong>n<br />
inhemska förbrukningeu uppskattas till cirka 105,000 centner, återsto<strong>de</strong> för<br />
utförseln cirka 201,600 centner. Vid <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> tidpunkten förutser man
561<br />
ned tillfredsställelse, att, <strong>om</strong> <strong>de</strong> sedan v<strong>år</strong>en rådan<strong>de</strong> öka<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningarna p&<br />
samma sätt fortfara, äfven <strong>de</strong> sista resterna af <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s öfverproduktion skola<br />
kunna upprymmas. Detta är blott att tillskrifva <strong>de</strong>n stora exportrörelsen, resp.<br />
<strong>de</strong>n sista missväxten i Amerika, hvarigen<strong>om</strong> kontinenten afgifvit af sin öfverproduktion<br />
380—400,000 centner.<br />
Trots <strong>de</strong>nna lyckliga <strong>om</strong>ständighet hafva markna<strong>de</strong>ns stämning <strong>och</strong> noteringar<br />
ej erfarit någon förbättring <strong>och</strong> <strong>de</strong> af producenterne uppnådda prisen<br />
täcka på många orter ej en gång skör<strong>de</strong>- <strong>och</strong> förpacknings-kostna<strong>de</strong>rna.<br />
Till härvaran<strong>de</strong> bang<strong>år</strong>d ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första tre måna<strong>de</strong>rna, sept.,<br />
okt. <strong>och</strong> nov., af säsongen <strong>1886</strong> i rundt tal 170,337 centner humle <strong>och</strong> afgingo<br />
149,570 centner.<br />
Konkursernas i Närnberg antal utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 27 mot 33 <strong>år</strong> 1885.<br />
Triest <strong>de</strong>n 12 juni 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Bernhard Lang.<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,833 tons.<br />
» » afgick 1 svenskt 345 »<br />
» » » » i barlast 1 » » 744<br />
Norge ank<strong>om</strong>mo med last 7 norska 2,886<br />
utrikes ort 26 11,894 »<br />
i barlast 5 2,143<br />
Till afgingo med last 35 16,277<br />
i barlast 5 » 2,088<br />
Direkt <strong>från</strong> Sverige hitför<strong>de</strong>s icke några varor j indirekt, via England,<br />
hitför<strong>de</strong>s 19,979 kg. jern, värdt cirka kr. 3,600.<br />
Till Sverige direkt utför<strong>de</strong>s icke några varor; indirekt, via Hull <strong>och</strong> Hamburg,<br />
utför<strong>de</strong>s:<br />
Till Stockholm: 15,818 kg. olivolja, 7,295 kg. torkad frukt,<br />
4,264 kg. kaffe, 4,644 kg. korian<strong>de</strong>r, 1,085 kg. apelsinskal,<br />
4,127 kg. lagerbärsblad, 4,876 kg. gummi, 8,284 kg. vallonea,<br />
989 kg. insektspulver, 842 kg. mineralvatten, 201 kg. likör, 1,096<br />
kg. diverse varor kg. 53,521<br />
till Göteborg: 29,386 kg. olivolja, 13,309 kg. torkad frukt,<br />
228 kg. kaffe, 5,000 kg. bönor, 910 kg. fenkol, 3,750 kg. vin,<br />
264 kg. likör, 8,101 kg. apelsinskal, 1,789 kg. lagerbärsblad,<br />
21,838 kg. gummi, 852 kg. insektspulver, 36 kg. svamp 85,463<br />
till Malmö: 2,319 kg. olivolja, 465 kg. torkad frukt, 1,876<br />
kg. kaffe; 265 kg. vin, 465 kg. insektspulver 5.390<br />
till Ud<strong>de</strong>valla: olivolja 3,188<br />
Trollhättan: » 1,060<br />
tillsammans kg. 148,622<br />
värda <strong>om</strong>kring kr. 129,400 mot 1885 kg. 285,331<br />
» 201,250.
Från Norge inför<strong>de</strong>s:<br />
562<br />
direkt med 7 norska ångfartyg rundfisk kg. 1,344,929<br />
» » 1 danskt segelfartyg » » 132,624<br />
indirekt via Hamburg & Hull » » 76,600<br />
» Venedig & Hull — » 149,900<br />
rundfisk kg. 1,704,053<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> 269 tunnor tran, till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af cirka kr. 878,800.<br />
År 1885 hitför<strong>de</strong>s kg. 1,139,634 rundfisk <strong>och</strong> 56 tunnor tran, värda kr. 345,600.<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong>, via Hull <strong>och</strong> Hamburg,<br />
till Kristiania diverse varor kg. 118,959<br />
» Bergen » » » 13,442<br />
Trondhjem » » » 22,056<br />
Stavanger » B » 5,877<br />
kg. 160,334<br />
värda c:a kr. 68,500 mot i 1885 kg. 173,142<br />
67,600.<br />
De med last hitk<strong>om</strong>na 3 svenska fartyg hitför<strong>de</strong> 2,100 tons petroleum <strong>och</strong><br />
1,250 balar b<strong>om</strong>ull, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t med last afgångna fartyg utför<strong>de</strong> 6,800 brä<strong>de</strong>r,<br />
18,778 läkter <strong>och</strong> 4,248 bjelkar.<br />
De med last hitk<strong>om</strong>na 33 norska fartyg hitför<strong>de</strong> bl. a. <strong>från</strong> Norge 1,344,929<br />
kg. rundfisk <strong>och</strong> 146 tunnor tran, samt <strong>från</strong> utländska hamnar: 91,509 lådor<br />
apelsiner <strong>och</strong> citroner, 340 kolli salt fisk, 3,307 fat vin, 287 kolli olivolja,<br />
12,077 säckar kaffe, 1,486 säckar ris, 1,009 kolli the <strong>och</strong> 1,510 kolli svafvel,<br />
<strong>de</strong> häri<strong>från</strong> med last afgångna 35 norska fartyg utför<strong>de</strong> bl. a. 132,582<br />
brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 51,728 läkter, 12,558 bjelkar, 82,950 diverse träsorter,<br />
256,668 stäf, 11,020 t<strong>om</strong>ma vin- <strong>och</strong> oljefat, 259 lådor stål, 1,688 kolli<br />
bönor, 2,643 kolli mjöl, 3,760 kolli torkad frukt, 2,495 kolli vin <strong>och</strong> 508<br />
kolli sprit.<br />
De hitk<strong>om</strong>na svenska fartygen ha<strong>de</strong> en sammanlagd besättning af 57 man,<br />
alla svenskar; en man blef påmönstrad.<br />
De hitk<strong>om</strong>na norska fartygen ha<strong>de</strong> en sammanlagd besättning af 562 man,<br />
<strong>de</strong>raf voro 502 norrmän, 43 svenskar <strong>och</strong> 17 utländingar; 7 blefvo afmönstra<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> 8 i stället påmönstra<strong>de</strong>.<br />
De i loppet af <strong>1886</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> häri<strong>från</strong> afgångna svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
uppburna konsulatafgifter uppgingo<br />
<strong>från</strong> svenska fartyg till kronor 69.15 gul<strong>de</strong>n 47.96<br />
» norska » » 1,001.46 » 697.02<br />
År <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong>mo till Triest:<br />
kronor 1,070.61 gul<strong>de</strong>n 744.98<br />
Ångfartyg med last 2,228, tons 858,372<br />
i barlast 608, > 80,825<br />
Segelfartyg med last 3,153, 135,715<br />
i barlast 817, » 76.806<br />
tillsammans fartyg 6,806, tons 1,151,718<br />
mot i 1885 6,971, » 1,267,946.
Från Triest afgingo:<br />
563<br />
Ångfartyg med last 2,630, tons 902,458<br />
» i barlast 176, B 34,512<br />
Segelfartyg med last 3,267, » 195,082<br />
» i barlast. 679, » 18,014<br />
tillsammans fartyg 6,752, tons 1,150,066<br />
mot i 1885 6,932, » 1,264,051.<br />
I. Efter nationalitet för<strong>de</strong>las <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen:<br />
II. Efter nationalitet för<strong>de</strong>las <strong>de</strong> afgångna fartygen:
564<br />
III. Efter afgångs- <strong>och</strong> <strong>de</strong>stinationsorten:
565<br />
Hufvudinförseln till Triest utgjor<strong>de</strong>s af:
Hufvudutförseln utgjor<strong>de</strong>s af:<br />
566
567
568
569<br />
Vär<strong>de</strong>t af Triests in- <strong>och</strong> utförsel <strong>1886</strong> uppgick till:<br />
Införseln:<br />
sjöle<strong>de</strong>s fl. 179,606,659<br />
landvägen » 151,497,657<br />
Utförseln:<br />
fl. 331,104,316<br />
sjöle<strong>de</strong>s fl. 162,520,207<br />
landvägen » 136,324,748<br />
fl. 298,844,955<br />
eller tillsammans in- <strong>och</strong> utförsel fl. 629,949,271<br />
mot 1885 - » 609,035,575<br />
såle<strong>de</strong>s mera <strong>1886</strong> fl. 20,913,696.<br />
De med svensk-norska fartyg hitförda varor uppgingo i vär<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> till fl. 3,094,061 mot 1885 fl. 2,785,109<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> dit utförda <strong>1886</strong> » » 950,455 » 1885 B 1,523,111<br />
De <strong>från</strong> Sverige-Norge hitförda varor uppgingo i vär<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> till fl. 475,326 mot 1885 fl. 323,757<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> dit utförda <strong>1886</strong> » » » 1885 » 2,790.<br />
Den österrikisk-ungerska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan bestod <strong>år</strong> <strong>1886</strong> af:<br />
ångfartyg:<br />
till längre fart ångf. 65, tons 77,463, hästkr. 18,375, besättn. 2,202<br />
d:o kustfart... 34, 12,628, 5,205, 622<br />
» kortare d:o ... 54, 2,205, 1,385, 287<br />
<strong>1886</strong> ångf. 153, tons 92,296, hästkr. 24,965, besättn. 3,111<br />
mot 1885 143, B 83,943, 23,175, 2,891<br />
segelfartyg:<br />
till längre fart segelfartyg 299, tons 164,014, besättn. 3,038<br />
» d:o kustfart 57, 7,483, 296<br />
kortare d:o 1,695, 24,073, » 4,474<br />
<strong>1886</strong> segelfartyg 2,051, tons 195,570, besättn. 7,808<br />
mot 1885 2,052, B 211,041, » 8,078<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong>:<br />
<strong>1886</strong> fiskarbåtar 2,526, 6,347, 9,716<br />
mot 1885 2,249, B 5,789, » 8,799.
570<br />
Fraktförhållan<strong>de</strong>na ha<strong>de</strong> i loppet af förra aret alltid en nedgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns,<br />
så väl för fiDgare s<strong>om</strong> segelfartyg; <strong>de</strong>t oaktad t hafva flera norska ångare äfven<br />
i fjor här funnit sysselsättning, <strong>och</strong> voro befälhafVarne temligen belåtna ined<br />
<strong>de</strong> vunna resultaten; så gjor<strong>de</strong> en ångbåt 7 resor, <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga respektive 6,<br />
5, 3, 2 <strong>och</strong> 1 resa hvar<strong>de</strong>ra.<br />
Han<strong>de</strong>lsrörelsen, in- <strong>och</strong> utförseln sammanräknad, visar en ökning af mer<br />
än 20 millioner gul<strong>de</strong>n, oaktadt fartygens antal <strong>och</strong> tonnage voro mindre än 1885.<br />
Den 1 nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> juli sker invigning af <strong>de</strong>n nya Herpeljebanan, på<br />
hvilken många göra sig stora förhopningar för framti<strong>de</strong>n.<br />
Den k. k. österrikiska regeringen har nya projekt för att på egen bekostnad<br />
företaga nya <strong>och</strong> till <strong>de</strong>ls behöfliga arbeten <strong>och</strong> utvidgningar af härvaran<strong>de</strong><br />
hamn, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma att kräfva en utgift af närmare 5 millioner gul<strong>de</strong>n,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta hufvudsakligen s<strong>om</strong> följd af att Triest med 1889 <strong>år</strong>s utgång skall upphöra<br />
att vara en frihamn.<br />
Enligt öfverensk<strong>om</strong>melse med Ungern skall Fiume samtidigt upphöra att<br />
vara frihamn.<br />
För uppbyggan<strong>de</strong> af magasin <strong>och</strong> skjul, behöfliga i anledning af borttagan<strong>de</strong><br />
af frihamnsrättigheten, äro beräkna<strong>de</strong> att åtgå öfver 6 1 /, millioner gul<strong>de</strong>n,<br />
<strong>och</strong> håller municipalrå<strong>de</strong>t i förening med <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren på att un<strong>de</strong>rhandla<br />
med regeringen <strong>om</strong> att öfvertaga uppbyggan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> förvaltningen af <strong>de</strong>ssa<br />
magasin, en sak s<strong>om</strong> nu är nästan bifallen.<br />
Sundhetstillstån<strong>de</strong>t i fjor var, med undantag af <strong>de</strong>n tid — juni—november<br />
— då koleran grassera<strong>de</strong> här i sta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> territoriet, <strong>och</strong> då 896 personer<br />
insjukna<strong>de</strong> samt 555 afledo, tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
J. C. Lindman.
Shanghai <strong>de</strong>n 27 maj 1887.<br />
571<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
De forene<strong>de</strong> Kigers Skibsfart in<strong>de</strong>n Distriktet un<strong>de</strong>r Året <strong>1886</strong> oplyses af<br />
folgen<strong>de</strong> Oversigt:<br />
Fra Udlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong> med Last 3 svenske Fartöier dr. Tons 2,190<br />
Til Udlan<strong>de</strong>t afgik i Ballast 3 svenske Fartöier » 2,190<br />
Fra Udlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong> med Last 30 norske Fartöier » 23,346<br />
» Udlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong> i Ballast 13 norske Fartöier » 8,002<br />
Til Udlan<strong>de</strong>t afgik med last 24 norske Fartöier. » 18,542<br />
» Udlan<strong>de</strong>t afgik i Ballast 19 norske Fartöier » 12,520<br />
De forene<strong>de</strong> Kigers Skibsfart un<strong>de</strong>r Året <strong>1886</strong> til Generalkonsulatets Distrikt<br />
udgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 46 Fartöier dr. 33,538 Tons imod 10,710 Tons i afvigte<br />
År, s<strong>om</strong> udviser en Stigning af nästen 65 X i Antal og over 300 %<br />
i Tonnage. Fragtfortjenesten i Årets Löb for <strong>de</strong> til Distriktet med Last ank<strong>om</strong>ne<br />
Fartöier:<br />
3 svenske Fartöier Kr. 55,200<br />
43 norske » » 444,396<br />
Kr. 499,596<br />
og for <strong>de</strong> fra Distriktet med Last afgåe<strong>de</strong> 24 norske Fartöier... » 47,510<br />
Hele Fraktfortjenesten for <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart på Distriktet<br />
for Året <strong>1886</strong> udgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s » 547,106<br />
Konsulatafgifter erlag<strong>de</strong>s med<br />
ved Hovedstationerne Doll. 156.52 = Kr. 469.56<br />
B Vicekonsulsstationerne » 399.47 = » 1,208.41<br />
Ifölge Konsulatförordningens § 104 skul<strong>de</strong> Halv<strong>de</strong>len af Konsulatafgifterne<br />
tilfal<strong>de</strong> Konsulatet, men ingen Konsul har hidintil gjort Fordring på An<strong>de</strong>len,<br />
u<strong>de</strong>n <strong>de</strong> mindre Belöb, hver Vicekonsul har oppeb<strong>år</strong>et, har gået s<strong>om</strong> en slags<br />
Däkning til <strong>de</strong> med Embe<strong>de</strong>t forbundne Udgifter.<br />
Fragter. For Dampskibe fra Shanghai til London notere<strong>de</strong>s i Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af Året £ 2. 8. 6 (pr Ton af 40 Kubikfod) u<strong>de</strong>n Forandring indtil i Begyn<strong>de</strong>lsen<br />
af Marts Måned, da blot £ 2. 7 kun<strong>de</strong> erhol<strong>de</strong>s; i Juni faldt Fragterne<br />
y<strong>de</strong>rligere til £ 2. 5; i Juli danne<strong>de</strong>s et såkaldt Konference-Selskab af<br />
engelske og franske Post-Dampskibe, »Holts»- og »Glen»-Liniernes Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r forene<strong>de</strong> sig at oprethol<strong>de</strong> bestemte Fragter til Årets Slutning, viz:<br />
£ 3. pr Ton (af 40 Kubikfod) for Thé,<br />
» 2. 15 » » » » for andre Varer, hvis Värdi overstiger<br />
£ 16 pr Ton,<br />
» 2. 5 for Varer var<strong>de</strong>re<strong>de</strong> fra £ 8 til £ 16 per Ton,<br />
» 1. 10 for Varer hvis Värdi er un<strong>de</strong>r £ 8 pr Ton.
572<br />
En lignen<strong>de</strong> Overensk<strong>om</strong>st bestod<strong>de</strong>r mellem »Castle»-, »Shire»- og» Ben»-Liniernes<br />
Dampskibe, s<strong>om</strong> holdt bestemte Fragter till Årets Slutning, nemlig:<br />
£ 2. 17 pr Ton (af 40 Kubikfod) for Thé,<br />
»2. 12. 6 » » » » » andre Varer til en Värdi af<br />
over £ 16 pr Ton,<br />
» 2. 3. 6 for Varer hvis Värdi er mellem £ 8 og £ 16 pr Ton,<br />
» 1. 10 for Varer värdsatte un<strong>de</strong>r £ 8 pr Ton.<br />
På alle disse Pragter erhol<strong>de</strong>s et Afdrag af 5 % <strong>om</strong> Skibningen har u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
väret indskränket til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Liniers Dampskibe for 6 Måne<strong>de</strong>r,<br />
og 10 % godtgjöres <strong>om</strong> Afskiberne har benyttet nävnte Linier hele Året rundt.<br />
Samme Fragter og Conditioner var gjal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for Varer til Hamburg med<br />
anförte Dampskibslinier, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Fragten oversteg £ 2 pr Ton (af 40 eng.<br />
Kubikfod).<br />
Fragterne fra Shanghai til Marseille med franske Postbå<strong>de</strong>ne var:<br />
Taels 12 pr Ton (af 40 Kubikfod) for Thé, Stråfletninger o. s. v.<br />
» 1 0 » » » » » Galäbler og lignen<strong>de</strong> Varer.<br />
Alle disse Dampskibsselskaber fjerne<strong>de</strong> <strong>de</strong>rigjennem alle Udsigter for andre<br />
Dampbå<strong>de</strong> at erhol<strong>de</strong> Fragter på London, og befragte<strong>de</strong> Dampere, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong><br />
fra Europa og önske<strong>de</strong> at returnere, måtte nöie sig med £ 2. 5 i <strong>de</strong> fleste<br />
Tilfal<strong>de</strong>, og kun undtagelsesvis erholdtes £ 2. 10 for Stykgods.<br />
For Seilfartöier er <strong>de</strong>t nu nästen umulig at kun<strong>de</strong> erhol<strong>de</strong> Fragter på<br />
London, kun et Seilskib blev un<strong>de</strong>r Årets Löb sluttet til £ 1. 10 pr Ton (af<br />
50 eng. Kubikfod).<br />
Thémarke<strong>de</strong>t: Til London afgik 14 Dampskibe med 40,429,983 Pund<br />
med en Fragtfortjeneste af circa £ 169,350; Fragterne variere<strong>de</strong> fra £ 2. 12. 6<br />
pr Ton til £ 4. Favoritsteameren »Glenogle», 2,000 Keg.-Tons, s<strong>om</strong> laster 5,200<br />
Tons Thé, erholdt <strong>de</strong>n höieste Fragt (£ 4).<br />
Til O<strong>de</strong>ssa afgik 4 Dampskibe med 9,435,558 Pund Thé.<br />
New-York. Dampskibsfragterne til New-York notere<strong>de</strong>s £ 1. 10 à £<br />
1. 15 til Juni Måned; da Théexporten begyndte opnåe<strong>de</strong>s £ 3 à £ 3. 10,<br />
dog kun for en kort Tid; i Slutningen af Juli dale<strong>de</strong> Fragterne ned til £ 2. 10,<br />
s<strong>om</strong> holdt sig Året ud.<br />
For Seilfartöier er <strong>de</strong>r ingen Fragtnoteringer un<strong>de</strong>r Årets Löb.<br />
Kulfragterne fra Nagasaki til Shanghai og tilbage for Seilfartöier var i<br />
Januar Doll. 1.26 pr Ton, og holdt disse Fragter sig til Slutningen af August<br />
Måned, da <strong>de</strong> faldt til Doll. 1.15, men gik op i Begyn<strong>de</strong>lsen af November til<br />
Doll. 1.20; <strong>de</strong>rimod ved Årets Slut kun<strong>de</strong> blot Doll. 1 erhol<strong>de</strong>s.<br />
For Dampskibe notere<strong>de</strong>s for disse Kulfragter i Begyn<strong>de</strong>lsen af Året Doll.<br />
1.10 pr Ton, i Marts Doll. 1.30 og i April Doll. 1.50, men dale<strong>de</strong> i Juni<br />
igjen til Doll. 1.30 og forblev ved <strong>de</strong>nne Notering indtil November, da <strong>de</strong>r<br />
slutte<strong>de</strong>s til Doll. 1.40 for Kesten af Året.<br />
Ved alle disse Fragter er <strong>de</strong>t forbeholdt Befragteren at sen<strong>de</strong> Varer herfra<br />
til Nagasaki gratis. Kystfragterne, <strong>de</strong>t såkaldte »Coasting Tra<strong>de</strong>», var fölgen<strong>de</strong>:<br />
Chefoo-Swatow-Tra<strong>de</strong>n for mindre Seilfartöier med Ladning af Bonner,<br />
Erter og Oliekager betinge<strong>de</strong> i Januar og Februar 10 Cents pr Picul, i Marts,<br />
April og Mai 16 Cents, i Juni og Juli 14 Cents, i August 10 Cents u<strong>de</strong>n<br />
Forandring indtil Slutningen af Året.<br />
For Tra<strong>de</strong>n Newchwang, sydlige Havne, ligele<strong>de</strong>s små Seilfartöier med<br />
ovenförte Ladning, notere<strong>de</strong>s i Marts (Begyn<strong>de</strong>lsen af Seilti<strong>de</strong>n) 20 Cents, u<strong>de</strong>n
573<br />
Forandring indtil Juli, da <strong>de</strong> faldt til 17 Cents, August 15 Cents, men steg i<br />
Begyn<strong>de</strong>lsen af October till 23 Cents, s<strong>om</strong> holdt sig til Skibsfarten ophörte på<br />
grund af Is.<br />
Keelungfragterne (Kul til Shanghai i mindre Seilfartöier) notere<strong>de</strong>s til<br />
Dollars 2 pr Ton hele Året, men blot i ringe Kvantiteter, da Gruberne i Keelung<br />
bleve totalt ö<strong>de</strong>lagte un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sidste Krigen og ikke befin<strong>de</strong>r sig i fuldk<strong>om</strong>men<br />
brugbar Drift.<br />
Wuhu-Whainpoa-Tra<strong>de</strong>n, for Dampskibe circa 800 Tons Register, med Last<br />
af Risgryn, betinge<strong>de</strong>s i Januar, Februar og Marts 11 Cents, i April 12 à<br />
13 Cents, i Mai 15 Cents, i Juni, Juli, August og September 20 Cents, me<strong>de</strong>ns<br />
Resten af Året Fragterne faldt til 18 à 19 Cents — alt pr Picul.<br />
Det er også almin<strong>de</strong>ligt her, at befragte Fartöier for en »rund Sum» pr<br />
Måned, specielt Dampskibe af ovennävnte Störrelse, 800 Reg.-Tons, at gå i<br />
Kystfart med Last efter Befragterens Ordres, og disse månedlige Befragtninger<br />
la<strong>de</strong>r til at vare ganske lönnen<strong>de</strong>; for ett större Antal af <strong>de</strong> tydske Dampskibe<br />
s<strong>om</strong> g<strong>år</strong> her på Kysten ere väsentlig befragte<strong>de</strong> efter <strong>de</strong>tte System »monthly<br />
charter»; over 40 tydske Dampere ere engagere<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nne indbringen<strong>de</strong> Fart.<br />
Ders<strong>om</strong> svenske og norske Rhe<strong>de</strong>re vil<strong>de</strong> fölge Exempel og sen<strong>de</strong> ud nogle<br />
små Dampskibe, passen<strong>de</strong> for disse Farvan<strong>de</strong>, fra 750 til 1,000 Tons Register,<br />
vil<strong>de</strong> <strong>de</strong> også erfare, at <strong>de</strong>r er adskillig Levedygtighed i <strong>de</strong>nne Fart. Skibsudgifterne<br />
i Wuhu og Whampoa ere fölgen<strong>de</strong>:<br />
Tonnageafgifter: Haikwan Mace 4 pr Nett Register-Ton, betalbar hver<br />
fjer<strong>de</strong> Måned, med andre ord Dampskibet kan gå og k<strong>om</strong>me i <strong>de</strong>nne Tid u<strong>de</strong>n<br />
at betale andre Udgifter til <strong>de</strong> lokale Authoriteter, undtagen Cent 1 (en Cent)<br />
pr Nett Reg.-Ton »Fyrpenge» i Hongkong, s<strong>om</strong> må betales hver Reise. Efter<br />
<strong>de</strong> fire Måne<strong>de</strong>r er forlobne, må Dampskibet betale <strong>de</strong> samme Tonnageafgifter<br />
igjen, på <strong>de</strong> samme Vilk<strong>år</strong> s<strong>om</strong> netop anfört, o. s. v.<br />
Lods er tvungen på Yangtse- og Canton-Flo<strong>de</strong>rne. N<strong>år</strong> man g<strong>år</strong> ind i<br />
Yangtse ved Gutzlaff Fyrskib, tager Dampbå<strong>de</strong>n en Lods, s<strong>om</strong> bringer <strong>de</strong>n til<br />
Woosung; herfor betales Shangbai-Taels fra 3 til 4 for hver Fod Skibet er<br />
dybtgåen<strong>de</strong>. Skibe <strong>de</strong>r er regelmässigt i Farten betaler i Almin<strong>de</strong>ligbed '•',<br />
Taels. Er Dampskibet befragtet for Wuhu, k<strong>om</strong>mer en Flodlods (upper river<br />
pilot) <strong>om</strong>bord og lodser Skibet til Wuhu og ned igjen til Woosung. Hans Betaling<br />
varierer, alt efter Dampbå<strong>de</strong>ns Störrelse, fra 150 til 200 Shanghai-Taels,<br />
men for Skibe, s<strong>om</strong> er regelmässig i Tra<strong>de</strong>n, kan et Arrangement gjöres med<br />
Lodserne at lodse for en bestemt Sum for hver Gang. Mindre Dampskibe betale<br />
i Regelen fra 125 til 175 Shaughai-Taels. I Woosung tager Skibet en ny<br />
Lods (lower river pilot), s<strong>om</strong> bringer <strong>de</strong>t ud til Gutzlaff, og hans Taxt er <strong>de</strong>n<br />
samme s<strong>om</strong> for at bringe Bå<strong>de</strong>n op til Woosung.<br />
I Hongkong må <strong>de</strong>r tages Lods til Whampoaflo<strong>de</strong>n, og hans Betaling er<br />
Doll. 50 til Whampoa og tilbage til Hongkong.<br />
Stuvning i Wuhu er fra Cents 10 til 11 pr Ton, og Stuage i Whampoa<br />
(Ladningen losses i Holkcr og Liigtere) koster fra Cents 7 til 8 pr Ton.<br />
Dampskibene, s<strong>om</strong> er i Kystfarten, brän<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Regel japanesiske Kul; Prisen<br />
på <strong>de</strong>m i Hongkong varierer fra Doll. 4.50 til 4.70 for Småkul, og for Stykkekul<br />
fra Doll. 5.50 til 5.75 pr Ton. leveret frit i Skibets Kulmaskinrum (bunkers).<br />
Dampskibe <strong>de</strong>r laster og losser Risladniuger har sjel<strong>de</strong>nt bestemte Liggedage,<br />
men Ladningen skibes og losses sa fort s<strong>om</strong> Dampskibet kan modtage og<br />
levere; såle<strong>de</strong>s Skib på <strong>om</strong>trent 800 til 1,000 Tons Nett. Reg. lastes sädvanlig<br />
på 3 Dage <strong>de</strong>t höieste, og losser i miudre Tid. Arbeidsti<strong>de</strong>n begyn<strong>de</strong>r ti<br />
a. ni., og slutter ti p. m., men Tilla<strong>de</strong>lse at arbei<strong>de</strong> over Ti<strong>de</strong>n, f. Ex. <strong>om</strong> Natten,<br />
kan erhol<strong>de</strong>s af Toldbo<strong>de</strong>n mod en Betaling af Hkwn-Taels 10 pr hver Nat,<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 40
574<br />
dot vil sige fra 6 p. m. indtil Midnat. En Passersed<strong>de</strong>l (permit) at arbei<strong>de</strong><br />
hele Natten igjennem fra 6 p. m. til 6 a. tn. koster Hkwn-Taels 20.<br />
Dampskibe s<strong>om</strong> er i Farten her betaler s<strong>om</strong> oftest Hkwn-Taels 10 for at<br />
arbei<strong>de</strong> over Tid fra 6 p. m. til Midnat.<br />
I Juli og August, n<strong>år</strong> Risexporten er forbi, kan Dampskibene blive godt<br />
emploiere<strong>de</strong> i Kul-fart mellem Nagasaki og Shanghai indtil Risexporten fra<br />
Wuhu begyn<strong>de</strong>r igen.<br />
Havneudgifter i Nagasaki er Doll. 15 hver Gang, og Cents 30 pr Ton<br />
däkker alle Stuvorsudgifter iberegnet Bryggepenge og 10 Dages Oplägning<br />
(storage) i Shanghai.<br />
Lodspenge fra Gutzlaff Fyrskib til Shanghai er Shanghai-Taels 4 pr Fod,<br />
og <strong>de</strong>t samme beregnes ud igjen; for Dampskibe regelmässig i Farten kun<strong>de</strong> en<br />
Overensk<strong>om</strong>st traffes med Lodserne, at lodse for <strong>om</strong>trent Shanghai-Taels 3 pr<br />
Fod. Det tager Dampskibe <strong>om</strong>trent 20 Dage at udfore Reisen Tour og Retour<br />
fra Wuhu til Whampoa, og fra Nagasaki til Shanghai, iberegnet Laste- og<br />
Losningsdage, <strong>om</strong>trent 6 Dage.<br />
I Nagasaki kan Damperne få go<strong>de</strong> japanesiske Kul fra Doll. 3.50 til 3.80<br />
pr Ton leveret frit i »bunkers». Dampskibe s<strong>om</strong> forbruger 12 til 12 1 /2<br />
Tons go<strong>de</strong> Cardiffkul i 24 Timer, bruger i Regelen i samme Tidsrum 14 1/2 til<br />
15 Tons japanesiske Kul. I Shanghai koster japanesiske Kul <strong>om</strong>trent Doll.<br />
4.5 0 pr Ton, leveret frit i »bunkers».<br />
Ved Afslutningen af Certeparti beregnes 5 % Mägler-C<strong>om</strong>mission pa<br />
Bruttobelöbet af Fragten. Ind- og TJdklarering i Wuhu eller Whampoa er 25<br />
Shanghai-Taels i hver Havn. I Chinkiang er <strong>de</strong>t nödvendigt at erhol<strong>de</strong> et Pas<br />
for at gä op ad Flo<strong>de</strong>n, og ligesä et for at passere ned igjen.<br />
Oplysningerne angåen<strong>de</strong> Skibsfarten på Wuhu er Konsulatet velvilligt tilstillet<br />
af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Vicekonsul <strong>de</strong>rsteds.<br />
Kursen på Shanghai-Taels og mexikanske Dollars har i <strong>1886</strong> varet for<br />
à vista Veksler på London efter sidste Notering ved hver engelsk Post (to<br />
Gange månedlig):<br />
pr Shanghai-Taels pr 100 mexik. Doll.<br />
Januar £ 0. 4. 7 1/8 à 0. 4. 7 5 /s Taels 73. 25 à<br />
Februar » 0. 4. 7'/s » 0. 4. 7'/, » 73. 17 » 73. 30<br />
Marts » 0. 4. 7 »0. 4. 7'/a » 73. 15 » 73. 52<br />
April » 0. 4. 7'/4 » 0. 4. 7 5 /, » 73. 25 » 73. 40<br />
Mai » 0. 4. 6 3/4 » 0. 4. 7 S /» » 73. 25 » 74. —<br />
Juni » 0. 4. 6 7, » 0. 4. 6 7 /8 » 73. 82 » 74. 85<br />
Juli » 0. 4. 3 3 /4 » 0. 4. 5V4 » 73. 70 » 74. 50<br />
August. » 0. 4. 3 1/4 » 0. 4. 4 » 73. 48 » 73. 90<br />
September » 0. 4. 4 »0. 4. 0 l /i » 73. 50 » 73. 85<br />
October » 0. 4. « » 0. 4. 6 5 /s » 73. 27 » 73. 50<br />
November » 0. 4. 77, » 0. 4. 9 l /4 » 72 - 9 5 » 73. 29<br />
December... » 0. 4. 7 3 /4 » 0. 4. 9 » 72. 55 » 73. —<br />
Til Shanghai importere<strong>de</strong>s i <strong>1886</strong> af »Nailrod» Stangjern (bar), Båndjern<br />
(hoop), Jerntråd (wire), Rujern (pig), Pla<strong>de</strong>jern (plate) samt gammelt Jern<br />
1,083.371.33 Pieuls, värd 1.758,159 Hkwn-Taels: Störsteparten var gammelt<br />
Jern, hvoraf over 500,000 Pieuls importeredos til en Värdi af 0 11,579
575<br />
Hkwn-Taols. Deruäst figurerer »Nailrod iron!) med 302,746 Piculs til en Värdi<br />
af Hkwn-Taels 547,605.<br />
Af »gammelt» Jern sälges Hestesko, »Carttyres» (gamle Jernbånd <strong>om</strong> Kjärrehjul);<br />
Bån<strong>de</strong>ne <strong>de</strong>r helst må vare fra 1" til 3 1/2 bre<strong>de</strong>, må <strong>de</strong>les i 3 Stykker;<br />
4" kan icke sälges her. Gamle Telegraftrå<strong>de</strong>, disse må vare galvanisere<strong>de</strong>,<br />
10 til 18 »gauges Birmingham» tykke og så lange s<strong>om</strong> mulig, og stärkt opvikle<strong>de</strong>.<br />
Gammel Rig af Jern og Jerntoug må ligele<strong>de</strong>s vare galvaniseret og stärkt<br />
opvikle<strong>de</strong>, og kun lange Stykker.<br />
Gamle Kjä<strong>de</strong>lpla<strong>de</strong>r (boiler plates) fra 3 /8" til 5/8" tykke, helst fri for<br />
Bolte og Vinkler, kun go<strong>de</strong> og nogenlun<strong>de</strong> rene Stykker, kjöbes; for gamle og<br />
for rådne Stykker kan ikke sälges.<br />
Gammelt rundt Jern sälges her store Kvantiteter af, icke tyn<strong>de</strong>re end 3 /3<br />
T<strong>om</strong>me og ikke tykkere end 1 1 /i T<strong>om</strong>me, så langt s<strong>om</strong> muligt, men ikke kortere<br />
end en Fod.<br />
Flintesten k<strong>om</strong>mer hertil stadig store Partier fra England, 100 til 200<br />
Tons ad Gangen, så store Stykker s<strong>om</strong> mulig, helst fri for Stöv; Fartoier bringer<br />
<strong>de</strong>m s<strong>om</strong> Ballast mod en n<strong>om</strong>inel Fragt. Prisen for närvären<strong>de</strong> er 45 à<br />
50 Taels-Cents per Picul. Af Flintesten importere<strong>de</strong>s i 1880 74,898 Piculs<br />
til en Värdi af 40,221 Hkwn-Taels.<br />
Salgregning over gammelt Jern solgt nylig i Shanghai:<br />
Nettovägt leveret<br />
50 Tons = Piculs 817 Hestesko à Taels 1.73 Taels 1,413.41<br />
50 » = » 819 Kjä<strong>de</strong>lpla<strong>de</strong>r » 1.45 ... .. » 1,187.56<br />
25 » = » 403 Rör (boiler tubes) » 1.22 » 491.66<br />
10 » = » 161 Jernrig » 1.45 & 233.45<br />
25 » = » 409 Stykker (scrap) » 1,47 1/2 » 003.28<br />
75 » = » 1,223 »Carttyres» )> 1.80 » 2,201.40<br />
Taels 6,130.75<br />
— 1 ".; Diskonto 61.31<br />
— Told 5 % på Värdien,<br />
C<strong>om</strong>mission 5 ?,', Charges 2<br />
Taels~6,069.44<br />
1 /2 % 12'/2 % » 758.68<br />
Taels 5,310.78<br />
efter Dagens Kurs 4 Sh. 5 D. = £ 1,172. 6 Sh. eller <strong>om</strong>trent £ 5 pr Ton »Cif.»<br />
Det vil<strong>de</strong> vare tilrå<strong>de</strong>ligt at sen<strong>de</strong> en mindre Ladning herud lastet med<br />
gammelt Jern, og fyl<strong>de</strong> op med Fyrstikker, Tjäro, Beg og Harpix o. s. v.<br />
»Rolled bar iron» (Stangjern). For <strong>de</strong>tte er her et tiltagen<strong>de</strong> Salg. Ne<strong>de</strong>nståen<strong>de</strong><br />
Dimensioner er bedst passen<strong>de</strong> for <strong>de</strong>tte Marked, og følgen<strong>de</strong> proforma<br />
Regning viser hvorle<strong>de</strong>s Salg for närvären<strong>de</strong> st<strong>år</strong>, samt <strong>de</strong>t proportionelle Assortement:<br />
7 Tons T<strong>om</strong> 1 X 7ä<br />
7 » » l 1 /, X 7a<br />
1 » " l /„ X ,„<br />
l » » i V, X 1/2,<br />
1 »2 X 1/2<br />
i » ,. 2 1/2 x 1/2<br />
1 ). 3 X 1/2,<br />
2 5 Tons à 16.80 Piculs (1<br />
Pieul = 13:s7a
Udgifter:<br />
576<br />
Told 12'/, cand. pr Picul... Taels 58.48<br />
Pakhusleie 7m 1 Cts » » 8.40<br />
Ilandbringelse, Assortering,<br />
Levering, Porto o. s. v. » 20.24<br />
C<strong>om</strong>mission 3 % » 35.91 Taels 123.03<br />
à 4 Sh. 6 D. = £ 239<br />
Her »Cif» Shanghai £ 9. 11. 3 pr Ton.<br />
Taels 1,062.00<br />
For nogle Mäne<strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n solgtes et lignen<strong>de</strong> Assortement på 50 Tons af<br />
<strong>de</strong>t store Firma Mr Carlowitz & C:o hersteds for Taels 2.9 5 pr Picul.<br />
Af Stål indförtes i <strong>1886</strong> 50,116.87 Piculs til en Värdi af 155,05fi Hkwn-<br />
Taels.<br />
»Svensk» Stål. Kvaliteten er ikke påskjönnet tilräkkelig af Kineserne, s<strong>om</strong><br />
betaler ikke mere <strong>de</strong>rfor end for <strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>lige tydske, såkaldte »Bambus»-<br />
Stål. Her er <strong>de</strong>svärre et Kvantum, s<strong>om</strong> nu har lagt på Lager i hele 5 År,<br />
og Omkostningerne på <strong>de</strong>nne Afskibning må have varet ruineren<strong>de</strong> höie, Modtageren<br />
bur<strong>de</strong> forlängst have rå<strong>de</strong>t Afskiberen at sälge og Tabet vil<strong>de</strong> da ikke<br />
have varet så svart.<br />
Spiger gå i Massevis, men hidintil blot <strong>de</strong> såkaldte »American cut nails'».<br />
Disse sälges <strong>de</strong>r Tusin<strong>de</strong>r af Kagger. N<strong>år</strong> blot Fabrikanterne vil iagttage at<br />
sälge go<strong>de</strong> Varer og kan konkurrere i Pris med Amerikanerne, så er <strong>de</strong>r Udsigt<br />
til en stor Forretning; men <strong>de</strong>r er en uhyre Forskjel i Kvaliteten af Spiger.<br />
Jeg sen<strong>de</strong>r en Pröve af en amerikansk Spiger, <strong>de</strong>n lange, s<strong>om</strong> sälges med megen<br />
Lethed; ligeså en engelsk Spiger, s<strong>om</strong> endog er vanskelig at sälge til 25 %<br />
lavere Pris.<br />
Proforma Salg over <strong>de</strong>t mest salgbare Assortement Spiger kan vare oplysen<strong>de</strong><br />
for Hrr Exportörer.<br />
100 Kagger (kegs) assorteret s<strong>om</strong> folger: hver Kagge veier 1 Cwt =<br />
112 '8 engelsk. 2 Kagger I-T<strong>om</strong>, 2 Kagger l'/4-T<strong>om</strong>.<br />
2 Kagger 1 1/2 T<strong>om</strong>. 4 Kagger 2 T<strong>om</strong>.<br />
30 » 2 1 /2 » 20 » 3 ><br />
20 » 3 7« » 10 » 4 »<br />
10 » .- 5 »<br />
à Taels 3.10 pr Kagge.... Taels 310.00<br />
— Diskonto 1 % » 3,io<br />
Taels 306.90<br />
Udgifter:<br />
Told 5 % Taels 15.35<br />
Pakhusleie 2/m 34 Cents pr Måned » 6.00<br />
Ilandbringelse, Porto & mindre Udgifter... » 2.2 1<br />
C<strong>om</strong>mission 5 % » 15.34 Taels 38.90<br />
à 4 Sh. 6 D. = £ 60 6 Sh.<br />
pr Dunk »Cif.« 12 Sh.<br />
Taels 26 8.00<br />
Ankere kan sälges, men ikke hver Dag. En <strong>de</strong>r önsker at consignere kan<br />
gjöre Regning på en rimelig Pris, men han må vente på sine Penge til <strong>de</strong>r er
577<br />
Efterspörgsel efter Ankere, s<strong>om</strong> ikke hän<strong>de</strong>r så sjel<strong>de</strong>nt, da Skibe ofte mister<br />
Ankere un<strong>de</strong>r Tyfunen på Kysten. De kinesiske Krigsskibe, <strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske<br />
Seilfartöier og <strong>de</strong> store kinesiske Junker kjöber <strong>de</strong>res Ankere i Shanghai.<br />
Af Beg importere<strong>de</strong>s 1,125 Piculs til en Värdi Hkwn-Taels 1,039. På<br />
Tjäre fin<strong>de</strong>s ingen Opgiven<strong>de</strong>. Tjäre og Beg er bå<strong>de</strong> godt kjendt og vel<br />
likt; <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Exportörene vil<strong>de</strong> sen<strong>de</strong> regelmässig nogle Partier Pröveafskibninger<br />
af en 25 Tön<strong>de</strong>r liver Gang, for en 5 à 6 Gange, så Kineserne blev<br />
endnu mere fortrolig med Varen, er <strong>de</strong>t temmelig sikkert, at Bestillinger vil<strong>de</strong><br />
fal<strong>de</strong> af sig selv, og Exportörene behöve<strong>de</strong> ikke mere at consignere, men blot at<br />
modtage Betaling med Konnossement. Man må dog have i Erindring at <strong>de</strong>nne<br />
Vare også mo<strong>de</strong>r h<strong>år</strong>d Konkurrence fra <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> (engelske og franske) Gask<strong>om</strong>pagnier,<br />
s<strong>om</strong> altid sälger til gangbare Priser, fordi <strong>de</strong> ikke kan bunke op Lager.<br />
Proforma Salgsregning med <strong>de</strong> forti<strong>de</strong>n på Marke<strong>de</strong>t gjal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser:<br />
10 Tön<strong>de</strong>r c:a 50 Gallons<br />
10 » »25 »<br />
Tjäre à 7 1/2, Caud. pr Gallou Taels 56.25<br />
10 » »2 Cwt = 224 < ffieng.,svenskBegà Taels 3 pr Tön<strong>de</strong> » 30<br />
5 » » 2 » svensk Harpix à Taels 2 3/4 .. » 13.75<br />
Omkostninger:<br />
Told 5 % - Taels 5<br />
Pakhu?leie à 10 Cts pr Tön<strong>de</strong> pr Måned, s /m Assurance<br />
» 15<br />
Modtagning, Porto » 2<br />
Auktionsgebyr 5 %<br />
C<strong>om</strong>mission 5 %<br />
& Delkre<strong>de</strong>re<br />
eller »Cif.» à 4 Sh. 6 D. = £ 15 6 Sh.<br />
25 Gallons Tjäre ± 7 Sh.<br />
50 » » + 14 »<br />
Cwt Beg 'J »<br />
Harpix 8 » 3 D.<br />
Taels 100<br />
10 » 32<br />
Taels 68"~<br />
Parfumerier. Salget er indskränket, <strong>de</strong> tydske Fabrikanter konsignerer<br />
regelmässigt og sälger til höist mulige Priser. Hvad <strong>de</strong>r i Virkelighe<strong>de</strong>n betales<br />
for, er ikke Indhol<strong>de</strong>t, men Flaskerne, og <strong>de</strong> lukten<strong>de</strong> Van<strong>de</strong> er altid <strong>de</strong>n tarveligste<br />
Sort, <strong>de</strong>r kan opdrives, specielt Eau <strong>de</strong> Cologne og Laven<strong>de</strong>lvand.<br />
Såbe er liges<strong>om</strong> Sennep on uundvärlig Husholdningsartikel, selv for <strong>de</strong><br />
smudsige Kinesere, men Japan ligefrem oversvömmer Marke<strong>de</strong>t med alle Sorter<br />
meget d<strong>år</strong>lige og meget billige Säber, hvorun<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t europäiske Marked li<strong>de</strong>r. Ikke<br />
<strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre consigneres adskilligt, atter et Tegn på Overproduktionen i Europa!<br />
Fra <strong>de</strong> rengjören<strong>de</strong> Midler til <strong>de</strong> forfrisken<strong>de</strong> »01». Til Shanghai importere<strong>de</strong>s<br />
i <strong>1886</strong> circa 18,000 Kasser, Värdi 62,100 Taels. Der consumeres<br />
uhyre, men Efterspörgselen er u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> for tydsk og engelsk; <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n er<br />
her i Shanghai et Bryggeri, s<strong>om</strong> ikke har ringe Afsätning, da <strong>de</strong>t leverer 01<br />
på Fad. De Sorter Öl, s<strong>om</strong> sälges mest af, er Munchener »Pschorr»- og »Kindb-<br />
Bier, ligeså österrigsk »Pilsener», <strong>de</strong>rnäst Flensburger; <strong>de</strong>t er dog isär Pschorr<br />
og Pilsener (<strong>de</strong>t sidste i lange Rhenskvinflasker) s<strong>om</strong> er på Mo<strong>de</strong>n. Af disse<br />
tven<strong>de</strong> Sorter har Olbryggerne i en utrolig kort Tid gjennem dygtige Agenter<br />
drevet <strong>de</strong>t så vidt, at intet consigneres, blot Bestillinger modtages. Det er<br />
<strong>de</strong>rfor ikke rå<strong>de</strong>ligt at consignere, med mindre et Bryggeri er begjärlig efter et<br />
nyt Marked, og forberedt på at acceptere lave Auktionspriser.
578<br />
Smör. Omsätningen i <strong>1886</strong> belöb sig til 1,700 Kassor til en Värdi<br />
Hkwn-Taels 5,200.<br />
Marke<strong>de</strong>t har i <strong>de</strong> sidste to År väret meget d<strong>år</strong>ligt; udmärket fransk<br />
Smör sälges for 20 à 22 1 /, Candarin pr S. Der kan dog skabes et godt Marked,<br />
<strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Exportörene var forberedt at consignere for et helt År og vil<strong>de</strong><br />
regelmässig sen<strong>de</strong> 50 Kasser ('/2, 1, 2 og 4 t »Tins», Diser) <strong>om</strong> Måne<strong>de</strong>n.<br />
Kineserne vil<strong>de</strong> efterhån<strong>de</strong>n blive bekjendt med Market (the brand) og<br />
Bestillinger, ja store Bestillinger kun<strong>de</strong> da regelmessig erhol<strong>de</strong>s, men, s<strong>om</strong> sagt,<br />
Begyn<strong>de</strong>lsen må gjöres, og <strong>de</strong>t med Tab. Det er absolut nödvendigt, at Märket<br />
er vakker udstyret, isär med en Rakke Medailler.<br />
Hermetiske Levnetsmidler. Forbruget er ganske bety<strong>de</strong>ligt, isär vil Lax,<br />
Hummer og Ansehovis, nedlagte i hermetiske Blikdåser, fin<strong>de</strong> god Afsätning.<br />
Tandstikker har jeg havt <strong>de</strong>n Are tidligere at indgå med en Beretning,<br />
s<strong>om</strong> jeg tilla<strong>de</strong>r at gjengive: »Sikkerhedsfyrstikker». Der er väsentlig to Arter<br />
Fyrstikker, s<strong>om</strong> fabrikeres i Sverige og Norge, hvoraf begge fin<strong>de</strong>r stor Afsätning,<br />
nemlig:<br />
»röd dyppe<strong>de</strong>» (red dips) Fyrstikker, s<strong>om</strong> må pakkes i Kasser, hver in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
50 (femti) Gross Äsker i 6 Zink- (vel at märke ikke Tin-) Kasser,<br />
hver Zinkkasse in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> 8 1/3 Gross. Kineserne er så raffinere<strong>de</strong>, at <strong>de</strong><br />
taller hvormange Fyrstikker <strong>de</strong>r er i en Aske, og hver Aske må in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> 68<br />
(otte og sexti) Fyrstikker, un<strong>de</strong>r enhver Omständighed ikke mindre end 66.<br />
Askerne må gjöres fint, meget firkante<strong>de</strong> med skarpe Hjörner, og Afrivningsmaterialet<br />
(the rubbing material) må vare af udmärket Kvalitet. På Toppen<br />
af hver Äske må <strong>de</strong>r vare et kulört Bille<strong>de</strong> af en vakker u<strong>de</strong>nlandsk (ikke kinesisk)<br />
Kvin<strong>de</strong>; <strong>de</strong>tte Bille<strong>de</strong> må vare ferniseret, Bun<strong>de</strong>n af Asken forsynet<br />
med en röd og hvid Kant med »gult» Papir, hvorpå er trykt <strong>de</strong> kinesiske<br />
Bogstaver i sort.<br />
Fyrstikkerne må vare röd dyppe<strong>de</strong>, dobbelt dyppe<strong>de</strong>; <strong>de</strong>t invendige af hver<br />
Äske mä vare magentafarvet, og Kanterne må have <strong>de</strong>n samme Farve; Skuffen<br />
i Asken overträkkes med blåt Papir.<br />
Hver 10 (ti) Asker må pakkes i blåt Papir, af samme Farve s<strong>om</strong> Skuffen,<br />
og Pakken må forsynes med <strong>de</strong>t samme kvin<strong>de</strong>lige Bille<strong>de</strong> i Midten.<br />
For »sort dyppe<strong>de</strong>» gjal<strong>de</strong>r <strong>de</strong> samme Regler s<strong>om</strong> anfört for »röd dyppe<strong>de</strong>».<br />
Den nuvären<strong>de</strong> Markedspris for sådanne Fyrstikker er Taels 13'/, pr<br />
Kasse, men n<strong>år</strong> en Gang Märket (the chop) er etableret, kan man få Taels 14<br />
og 14.50 og store Kontrakter erhol<strong>de</strong>s.<br />
Der er en gjängse Opinion hjemme, at Kjöbmän<strong>de</strong>ne heru<strong>de</strong> og Agenterne<br />
i Hamburg og London har enorme Fortjenester, og <strong>de</strong>tte er en stor Feiltagelse;<br />
alle Transactioner med Kineserne bliver gjordt mod en K<strong>om</strong>mission mindre<br />
end hjemme. Fakta er, at Forbruget er så uhyre i en sådan Hovedartikel<br />
s<strong>om</strong> Tandstikker, at <strong>de</strong>t kan lönne sig at handle <strong>de</strong>rmed mod en li<strong>de</strong>n Fortjeneste.<br />
50 Kasser à Taels 13 1 /, Taels 675<br />
— 1 % Diskonto - » 6.75 Taels 668.25<br />
Udgifter:<br />
Told 5 %<br />
Bank-C<strong>om</strong>ission 1 »<br />
Rente 3/m 1 7« »<br />
Mindre Udgifter 1/4 »<br />
»Charges» & C<strong>om</strong>mission 5 »<br />
12 1 /, » 84.38<br />
Taels 583.87<br />
Sö-Assurance l'/4 % » 7.29<br />
Taels 576,58
579<br />
à 4 Sh. 4 D. = £ 125.<br />
»Cif.» 1 Sh. pr Gross for sorl dyppe<strong>de</strong>.<br />
Beregning over »rödt» dyppe<strong>de</strong>:<br />
50 Kasser à Taels 157, Taels 775<br />
— I % Diskonto » 7.75 Taels 767.2«<br />
Udgifter:<br />
Told... 5<br />
Bank-Coiumissinn 1 »<br />
Renter 7m l 1/4 "<br />
Mindre Udgifter '/, »<br />
»Charges» & C<strong>om</strong>mission 5 »<br />
127, % » 06.87<br />
Taels (i 70.3 8<br />
Kurs 4 Sh. 4 D. = £ 145. 5.<br />
So-Assurance 1 74 % 1. 16. 8.<br />
Netto £ 143. 8. 4.<br />
Ved »Charges» k C<strong>om</strong>mission förståes fölgen<strong>de</strong> Udgifter: Coolie hire, wharfage<br />
dues, warehouse rent & fire insurance.<br />
Fragt fra Hamburg til Shanghai er 16 Mark pr Cubikmeter. Der er to<br />
Dampskibslinier, »Nord<strong>de</strong>utseher Lloyd» fra Bremen og »Kingsin-Linien» fra<br />
Hamburg; <strong>de</strong>n sidste er vel at foreträkke. Begge la<strong>de</strong>r sig akkor<strong>de</strong>re med, isär<br />
n<strong>år</strong> <strong>de</strong>t dreier sig <strong>om</strong> månedlige Afskibninger.<br />
Af »Fosfor»-Tändstikker sälges også Mäng<strong>de</strong>r, isär af fölgen<strong>de</strong> tre Märker:<br />
»The Times», »Llama» og »The University», alle svenske Fabrikats.<br />
De störste Konkurrenter på Fyrstik-Marke<strong>de</strong>t ere Osterrige og Japan.<br />
Osterriges störste Exportartikel til Kina er Fyrstikker. Den Sort <strong>de</strong> fabrikerer<br />
er ganske egeu, og Forbruget af Samme tiltager ugentligt; tilsendte U<strong>de</strong>nrigsministeriet<br />
(<strong>de</strong>n 28 April) 3 Asker af <strong>de</strong>m, så Fabrikanterne i Sverige og<br />
Norge kan få Anledning til at gjöre lignen<strong>de</strong> Varer og <strong>de</strong>rved udvi<strong>de</strong> sin Export,<br />
da <strong>de</strong>t synes naturligt, at disse Fyrstikker kan fabrikeres billigere i Nor<strong>de</strong>n,<br />
hvor <strong>de</strong>r er ingen Mangel på Vandkraft, ei heller Trä. Et Forsög er<br />
Umagen värd.<br />
Hvad Kineserne specielt synes <strong>om</strong>, er at <strong>de</strong> er fernisere<strong>de</strong> og dyppe<strong>de</strong> i<br />
broge<strong>de</strong> Farver. Disse Fyrstikker er dyret-e end <strong>de</strong> svenske og norske, men har<br />
alligevel et stedse tiltagen<strong>de</strong> Salg. De störste österrigske Fabrikanter ere Moritz<br />
Meissner & Söhne, Wien; Scheller & Neffe (et Sted i Böhmen) og Pojatzi &<br />
C<strong>om</strong>p. i Triest. Disse betales med 16 1/2 til 17 Shanghai-Taels, leveret her pr<br />
Kasse à 25 Gross. De gangbare Farver ere, og <strong>de</strong>rpå bör Fabrikanterne lagge<br />
Vägt: Gul, Magenta, Grön, Rosé og Gentian.<br />
Fra Osaka i Japan importeres til Shanghai ikke mindre end 3,000 Kasser<br />
månedlig. Kvaliteten er slet; <strong>de</strong> tåler ingen Fugtighed. Importen af Tandstikker<br />
til Kina i 188 6 gik op til 1,973,7äl Oros til en Tol<strong>de</strong>värdi af<br />
804,836 Hkwn-Taels.<br />
Af Vinduesglas indförtes til Shanghai i <strong>1886</strong> 47,306 Kasser.<br />
Vinduesglas sälges i 500 à 1,000 Kasser ad Gangen, og heri kan gjöres<br />
en stor Forretning, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Glasvärkerne vi! <strong>om</strong>hyggelig iagttage alle <strong>de</strong> Forholdsregler<br />
<strong>de</strong>nne skjöre Vare kräver, specielt hvad Pakningen ang<strong>år</strong>.<br />
Den Kvalitet s<strong>om</strong> väsentlig indföres k<strong>om</strong>mer fra Belgien og kal<strong>de</strong>s »4:mo<br />
chojx exportation», og Glasset forsen<strong>de</strong>s i Kasser, <strong>de</strong>r er åbne i Si<strong>de</strong>n, og blödt<br />
Trä benyttes i Läng<strong>de</strong>n, me<strong>de</strong>ns Höi<strong>de</strong>n, Låget og Bun<strong>de</strong>n er af h<strong>år</strong>dt Trävirke.<br />
Hver Kasse in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r ab id 100 [J-Fod engelsk, og Assortimentet er i T<strong>om</strong>mer.
580<br />
På hver Kasse st<strong>år</strong> på begge Si<strong>de</strong>r Dimensionerne i Tal, f. Ex. 22 X 18 eller<br />
26 X 32 o. s. v., og Kasserne må märkes »Glas» og stuves opret (»stowed upright»),<br />
ellers tages ikke rigtig Forsigtighed <strong>om</strong>bord på Dampskibene. Alt »4:me<br />
choix exportation»-Glas sälges mod en Godtgjörelse af 5 % for Bräkage i<br />
Shanghai, men skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>rimod Bräkagen vare meget stor og nå en 15 eller<br />
20 ,%", da bry<strong>de</strong>r Kjöberen sin Kontrakt. Men u<strong>de</strong>n Tvivl, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Pakningen<br />
sker med Omhu og Kjendskab, er <strong>de</strong>r ingen Grund til svär Bräkage, med mindre<br />
Dampskibet har hävt Haveri, og da refun<strong>de</strong>rer Assurancen ethvert rimeligt Tab<br />
gjennem Bräkage un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Haveri-Klausuler.<br />
De störste belgiske Glasbrug sen<strong>de</strong>r sin egen Agent med Toget til Antwerpen,<br />
s<strong>om</strong> forer <strong>de</strong>res Glas; hans Pligt er <strong>de</strong>t at påse Afskibningen og forhindre<br />
at Kasserne bliver h<strong>år</strong>dt behandle<strong>de</strong> ved Stuvningen.<br />
Fragt for Glas fra Antwerpen pr Nord<strong>de</strong>utscher Lloyd til Shanghai er<br />
30 Sh. + 10 % pr 1,000 Kilos, men Kinsin-Linien fra Hamburg er sikkert<br />
billigere, da Nord<strong>de</strong>utscher Lloyd har mere Fragt end <strong>de</strong> kan tage.<br />
Tydskerne gjör nu Glas s<strong>om</strong> er <strong>om</strong>trent ligeså godt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t belgiske;<br />
<strong>de</strong>suagtet kan <strong>de</strong> endnu ikke betinge samme Priser, og Bestillinger kan heller<br />
ikke erhol<strong>de</strong>s for tydsk Glas, da <strong>de</strong>t er ikke tilsträkkelig kjendt blandt Kjöberno;<br />
men <strong>de</strong> consignerer uafla<strong>de</strong>lig, s<strong>om</strong> Bier med Honning til en Bikube, og <strong>de</strong>t<br />
er <strong>de</strong>n eneste Må<strong>de</strong>n at erobre Marke<strong>de</strong>t på, for ingen Kineser kjöber en Artikel<br />
han ikke kj en<strong>de</strong>r gjennem Erfaring. Ne<strong>de</strong>nståen<strong>de</strong> Opgave med <strong>de</strong> mest<br />
Balgbare Dimensioner viser proforma Salg:<br />
T<strong>om</strong>mer 20 X 14. 24 X 16. 26 X 18. 30 X 20. 32 X 22.<br />
Antal Kasser 70. 70. 80. 70. 60.<br />
T<strong>om</strong>mer 36 X 26. 40 X 32. 48 X 36.<br />
Antal Kasser 60. 60. 30.<br />
i allt 500 Kasser, hver Kasse in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> 100 •-Fod, s<strong>om</strong> til Dagens Priser<br />
er värd Taels 2. 32'/2 pr Kasse.<br />
Beregningen stiller sig fölgendc:<br />
500 Kasser à 2. 32'/, Taels 1,162.50<br />
— Diskonto 1 % » H-63 Taels 1,150.87<br />
Omkostninger:<br />
Told.... Taels 83.55<br />
Bank-C<strong>om</strong>misson... 1 %<br />
Rente 7m<br />
Telegram, C<strong>om</strong>mis<br />
1 74 »<br />
7 1/2 » 87.19 170.74<br />
sion o. s. v 5 1/4 »<br />
Taels 980.13<br />
Sö-Assurance 1 % » 9.80<br />
Taels 9 70.3 3<br />
Kurs à 4 Sh. 4 D. £ 210. 4. 9.<br />
eller »Cif.» pr Kasse 8 Sh. 5 D.<br />
Fragt à 30 Sh. ... 1 » 7'/4 »<br />
fob Hamburg 6 Sh. 97„ D.<br />
Papir sälges altid på Auktion, hvor <strong>de</strong> kinesiske Kjöbmänd og Bogbin<strong>de</strong>re<br />
stadig indfin<strong>de</strong>r sig og kjöber hvad <strong>de</strong> netop forhån<strong>de</strong>n behöver. Kvaliteten<br />
50 à 60 ll. pr »Ream» sälges vanskelig, <strong>de</strong>rimod 20, 30 og 40 'ffi glat. Em-
581<br />
ballagen s<strong>om</strong> B<strong>om</strong>uldsvarer med Jernbånd eller Toug rundt. I <strong>de</strong>nne Vare bur<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> svenske og norske Papirmöller mageligt kun<strong>de</strong> konkurrere over <strong>de</strong> tydske.<br />
Forbandlingsregning over Trykpapir solgt i Shanghai:<br />
14 Bales Trykpapir assorteret såle<strong>de</strong>s:<br />
4 Bales 30 Pakker à 20 8 pr Beam à 1.70 - - Taels 204<br />
4 » 20 » 30 )> 2.30 » 184<br />
4 » 15 » 40 » 3.35 » 201<br />
1 » 12 » 50 ) 4.60... » 55.20<br />
1 » 10 » 60 » 5.75 » 57.50<br />
Taels 701.7 0<br />
Omkostninger:<br />
Told 5 % .... Taels 35.08<br />
Värftspenge, Pakhusleie, '/m 15 Cts pr Bale ... » 4.20<br />
Assurance '/, % » 2.50<br />
Veksling, mindre Udgifter, Porto, Auktionsgebyr<br />
5 %<br />
K<strong>om</strong>mission 5 %<br />
2.75<br />
70.17 » 114.70<br />
Taels 587.<br />
à 4 Sh. 6 D. = £ 132. 2 eller pr »Ream» assorteret »Cif.» 9 Sh. 4 1 /, D.<br />
Tapeter sälgos meget af, men kun <strong>de</strong> aller simpleste og billigste Sorter.<br />
De bruges kun i <strong>de</strong>n nordlige <strong>de</strong>l af Lan<strong>de</strong>t, da Kineserne ikke netop kjober<br />
<strong>de</strong>m for at pry<strong>de</strong> <strong>de</strong>res Varelser med, men fordi <strong>de</strong> synes at tapetsere<strong>de</strong> Vagge<br />
hol<strong>de</strong>r Kul<strong>de</strong>n nogenlun<strong>de</strong> borte.<br />
Tapeterne pakkes i Baller (bales), <strong>de</strong>r in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r 300 Ruller, og hver<br />
Bulle må vare 19 til 20 T<strong>om</strong>mer bred og enten 12 eller 8 Yards lang. Tidligere<br />
var alle Ruller 12 Yards lange, men Kineserne sporger nu efter 8 Yards<br />
Läng<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> do vil sälge i Lan<strong>de</strong>t til samme Pris s<strong>om</strong> forhen betaltes for 12<br />
Yards lange Ruller. I hver Balle må <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s et Assortement af 6 à 8<br />
Mönster, men <strong>de</strong>t er bedst at sen<strong>de</strong> Prövéböger med Posten först, hvori noiagtig<br />
opgives Kvantiteten af hvert Mönster i Ballen.<br />
Ballerne (the bales) må pakkes lig Tougvärk (cordage rolls).<br />
De billige Tapeter k<strong>om</strong>mer störste Delen fra England og Tydskland.<br />
Porhandlingsregning over et Parti Tapeter solgt i Shanghai:<br />
10 Baler à 300 Ruller hver, almin<strong>de</strong>ligt Tapetpapir, 20 T<strong>om</strong>. bredt og 12<br />
Yards langt i 6 à 8 forskjellige Monstre, à Taels 0. 0. 8.<br />
— 1 % Diskonto Taels 237.60<br />
Omkostninger:<br />
Told 5 % Taels 11.88<br />
Modtagning & Udlevering » 1.—<br />
Pakhusleie 2/m & 10 Cts pr Bale » 2.—<br />
Brandassuranoe '/„ % ''/m » 0.59<br />
Porto & mindre Udgifter » 1.—<br />
C<strong>om</strong>mission 5 % (eller på store Partier 3 %) ... » 11.88 » 28.35<br />
Taels 209.25<br />
à 4 Sh. 5 D. Dagens Kurs £ 46. 4. 2 eller pr Rulle 3 s /, D. »Cif.».
582<br />
Kinas Vare<strong>om</strong>sätning med Udlan<strong>de</strong>t gik i <strong>1886</strong> ifölge Toldväsenets Statistik<br />
op til Hkwn-Taels 164,600,000. Dette er Totalvärdien af Importen plus<br />
Kinas Export til Udlan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong> störste Tal hidintil nået var i 1881, Hkwn-<br />
Taels 163,300,000. Disse Statistikker gjor Indtrykket af, at <strong>de</strong>r har hersket<br />
stor Velstand; et lignen<strong>de</strong> Indtryk f<strong>år</strong> man af Skibsfartens Statistik, en stedse<br />
fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Udvikling. Hermed er forbun<strong>de</strong>n et an<strong>de</strong>t Faktum i Favör for<br />
Kinas Udfolding, og <strong>de</strong>t et substantielt Bevis; aldrig har Toldindtägterne väret<br />
bedre end nu.<br />
Totalsummen belöb sig i <strong>1886</strong> til Hkwn-Taels 15,144,678, s<strong>om</strong> er nästen<br />
en Halv Million Taels mere end Indtagten i 1881, s<strong>om</strong> hidintil har varet<br />
Maximum, og <strong>om</strong>trent Taels 680,000 mere end i 1885. Der er blot 3 Havne,<br />
s<strong>om</strong> viser en Aftagen, nemlig Newchwang, Ningpo og Amoy, og på <strong>de</strong> to sidste<br />
Ste<strong>de</strong>r er Nedgangen ubety<strong>de</strong>lig, me<strong>de</strong>ns Newchwang er 38.000 Taels mindre<br />
end ifjor.<br />
Den mest märkvärdige Forögelse var i Wuhu. Toldindtägterne sprang <strong>de</strong>r<br />
op fra Taels 50,985 i 1885 til Taels 252,256 i <strong>1886</strong>. De övrige notable<br />
Forhöielser var i Chinkiang, Hankow og Jehang; <strong>de</strong>n sidste Havn viser en indtägt<br />
af Taels 145,057 me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Belöb i 1878 kun var Taels 3,498.<br />
Värdien af Vare<strong>om</strong>sätningen mellem Kina og Udlan<strong>de</strong>t gjennem u<strong>de</strong>nlandsk<br />
og kinesisk Skibsfart fölger:<br />
Un<strong>de</strong>r Britisk Flag Hk-Taels 126,539,358 75.22 %<br />
» Fransk » » 12,297,251 7.35 »<br />
» Tydsk » » 9,343,201 5.55 »<br />
» Japanesisk » » 7,793,185 4.6 3 »<br />
Hussisk » » 5,194,722 3.08 »<br />
» Kinesisk » » 3,634,438 2.15 »<br />
» De forene<strong>de</strong> Staters » » 1,530,484 0.93 »<br />
» Andre Nationers » » 2,015,566 1.09 »<br />
Hk-Taels 168,348,205 100 %<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers An<strong>de</strong>l udgjor<strong>de</strong>:<br />
Hkwn-Taels 373,897 = Kr. 1,869,485<br />
mod » 210,719 = » 1,053,595 i 1885,<br />
altså en Tilväæt af Taels 163,178 eller Kroner 815,890, hvilket er et gla<strong>de</strong>ligt<br />
Märke, specielt n<strong>år</strong> tages Hensyn til at <strong>de</strong> fleste af <strong>de</strong> svenske og norske<br />
Skibe afgik herfra i Ballast.<br />
Skibsfarten i 1885 til samtlige Traktathavne belöb sig til et Antal af<br />
23,500 (run<strong>de</strong> Tal) me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>tte Antal i <strong>1886</strong> pludselig gik op til 28,000 eller<br />
foröge<strong>de</strong>s 20 ,%', og hvorle<strong>de</strong>s er <strong>de</strong>t gået med Tonnagen? Forögelsen har<br />
väret fra 18,000,000 til nästen 22,000,000 Tons.<br />
Uagtet alle disse tilfredsstillen<strong>de</strong> Tal, s<strong>om</strong> ly<strong>de</strong>r behageligt, har Forretningen<br />
ikke väret for<strong>de</strong>lagtig i alle Grene, hverken for Producenten eller Kjöbman<strong>de</strong>n.<br />
Kursen klager alle over; <strong>de</strong>t er et Element s<strong>om</strong> har angrebet mange Grene<br />
af Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sätningen til en Grad ligeså alvorlig s<strong>om</strong> en Krig vil<strong>de</strong> have gjort.<br />
Kursen i <strong>1886</strong> var endnu lavere end i 1885. Man kan tanke sig hvilken<br />
Virkning <strong>de</strong>t har havt på Silke- og Thé-marke<strong>de</strong>t, n<strong>år</strong> Kursen gra<strong>de</strong>vis faldt<br />
fra 4 Sh. 1l 1 /, D. i Begyn<strong>de</strong>lsen af 1885 til 4 Sh. 3% D. i August <strong>1886</strong>,<br />
fra hvilken Jävnhöi<strong>de</strong> <strong>de</strong>n steg atter til 4 Sh. 8 7 /8 D. mod Slutningen af Året.
583<br />
Udförselen af Thé fra hele Kina var:<br />
Sort Thé 1,654,058 Piculs<br />
Grön » 192,930 »<br />
Brick » 361,492 »<br />
Dust » 8,719 »<br />
til en samlet Toldvärdi Hkwn-Taels 33,504,820.<br />
~2,217,199 Piculs<br />
Udförselen af sort Thé er <strong>de</strong>n störste hvad Kvantitet ang<strong>år</strong> i <strong>de</strong> sidste<br />
6 Ar, og i samme Henseen<strong>de</strong> forhol<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sig ogsä med Värdien. Men me<strong>de</strong>ns<br />
Kvantiteten virkelig har väret stor, har Omsätningerne fra et k<strong>om</strong>mercielt<br />
Punkt väret uhyre ulykkelig for <strong>de</strong> kinesiske Thémäglere og for Udlandinge,<br />
hvis Kapital var optaget <strong>de</strong>ri. En Undtagelse heri gjör dog Forretningen med<br />
Rusland, s<strong>om</strong> også har tiltaget bety<strong>de</strong>lig; til Rusland og russisk Mandchuria exportere<strong>de</strong>s<br />
i <strong>1886</strong> 609,176 Piculs. Dem s<strong>om</strong> har profiteret ved <strong>de</strong> ualmin<strong>de</strong>lig<br />
store Thétransactioner ere Théplanterne og Dampskibene, og ikke at forglemme<br />
Regjeringen selv, s<strong>om</strong> har en Indtägt i Forhold til Exporten.<br />
Silke<strong>om</strong>sätningen for <strong>1886</strong> viser en stor Tilväxt, og har väret lönnen<strong>de</strong> bå<strong>de</strong><br />
for Producenten og Kjöbman<strong>de</strong>n. Exporten af Råsilke var 64,500 Piculs, var<strong>de</strong>ret<br />
Hkwn-Taels 17,921,397, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n <strong>år</strong>lige Udforsel er almin<strong>de</strong>lig 60,000<br />
Piculs. Ligele<strong>de</strong>s har Udförselen af Affald-(refuse-)Silke tiltaget bety<strong>de</strong>ligt for<br />
Året, 45,000 Piculs til en Värdi Hkwn-Taels 2,271,996. Råsilke (coarse) og<br />
vild Silke (wild) viser også en stor Fremgang; i 1885 var Udförselen henimod<br />
8,000 Piculs me<strong>de</strong>ns for <strong>de</strong>tte År er <strong>de</strong>r en Tilväxt af 50 ,% eller 12,500<br />
Piculs til en Värdi af nästen Hkwn-Taels 1,300,000. Exporten af Kokonerne<br />
er langt större end hidintil kjendt; <strong>de</strong>t er indlysen<strong>de</strong> at Silkeforretningens<br />
bl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong> Tilstand og Trivsel og store Udvikling i <strong>de</strong>ts forskjellige Brancher<br />
er <strong>de</strong>t mest märkvärdige og mest taknemmelige Träk i Årets Han<strong>de</strong>l, enten <strong>de</strong>t<br />
nu er set fra <strong>de</strong>n indfodte Producentens Si<strong>de</strong> eller fra <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nlandske Kjöbmand,<br />
s<strong>om</strong> begge har hävt god Höst.<br />
Der siges <strong>de</strong>n store Udförsel af Råsilke (raw) og Rendingssilke (thrown)<br />
er foranlediget gjennem <strong>de</strong> lave Kurser og <strong>de</strong> höie Priser <strong>de</strong>r herske<strong>de</strong> for<br />
Silke i Europa, men <strong>de</strong>t mest fremragen<strong>de</strong> M<strong>om</strong>ent i Kinas Silke<strong>han<strong>de</strong>l</strong> er <strong>de</strong>n<br />
store Tiltagen i Exporten af Affald (refuse), s<strong>om</strong> kan tilskrives <strong>de</strong> höie Priser,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong> Efterspörgsel af billige europäiske Silkevarer i <strong>de</strong>ts forskjellige<br />
Former for<strong>år</strong>sage<strong>de</strong>. Det er også <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Mening at Kineserne<br />
hav<strong>de</strong> store Beholdninger oppe i Lan<strong>de</strong>t fra forrige Saison, for <strong>de</strong> fristen<strong>de</strong><br />
Priser bragte frem i en utrolig kort Tid store Kvantiteter af Silke. Sikkert<br />
er <strong>de</strong>t, at Beholdningen for Året <strong>1886</strong> bety<strong>de</strong>lig oversteg <strong>de</strong> beregne<strong>de</strong> sandsynlige<br />
Forråd man hav<strong>de</strong> tänkt sig ved Saisonens Åbning.<br />
Sukkerexporten har aftaget bety<strong>de</strong>lig, 612,476 Piculs imod 827,237 <strong>de</strong>t<br />
foregåen<strong>de</strong> År. Nedgangen tilskrives fölgen<strong>de</strong> Årsager:<br />
1) Pålag af ny Beskatning på Formosa;<br />
2) Konkurranco fra andre sukkerproduceren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, isär Java;<br />
3) Indfly<strong>de</strong>lsen af Beskyttelse <strong>de</strong>r er givet Sukkerindustrien i andre Lan<strong>de</strong>,<br />
og en<strong>de</strong>lig<br />
4) Törke, <strong>de</strong>r herske<strong>de</strong> i <strong>de</strong> sydlige Provinser, hvor Sukkerplantagerne<br />
florerer.<br />
Halmfletninger udförtes 82,413 Piculs til en Värdi af Hk-Tls 2,089,185.<br />
Af tilberedte og utilberedte Hu<strong>de</strong>r udförtes 86,720 Piculs, vär<strong>de</strong>ret til<br />
Hkwn-Taels 996,427, s<strong>om</strong> väsentlig udskibes til Tiicst.
584<br />
Exporten af B<strong>om</strong>uld er i Tilbagegang; un<strong>de</strong>r Årets Lob exportere<strong>de</strong>s 47,572<br />
Piculs til en Värdi af 523,380 Hkwn-Taels.<br />
Af B<strong>om</strong>uldstöier importere<strong>de</strong>s af diverse Sorter, dog väsentlig »T-cloths»,<br />
Drills og »Sheetings», til en Värdi af Hkwn-Taels 29,049,653.<br />
Jernbaner i Kina:<br />
Rygtet vild vi<strong>de</strong>. at <strong>de</strong>n syven<strong>de</strong> Prins (Keiserens Fa<strong>de</strong>r, Prins Chung) er<br />
gunstigt stemt for Bygningen af Jernbaner, og man taler <strong>om</strong> en Linie fra<br />
Tungchow (en tretten Mil fra Peking) til Tientsin, en 60 engelske Mil, s<strong>om</strong><br />
et Manchester-Syndikat har kontraheret for. Årsagen hvorfor Jernbanen ikke<br />
k<strong>om</strong>mer närmere Peking end Tungchow er for ganske at ungå at fornärme <strong>de</strong><br />
Ford<strong>om</strong>me <strong>de</strong>t anti-fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Parti stiller.<br />
Forkjämperen for <strong>de</strong>t fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Parti er marquis Tseng, forhenvären<strong>de</strong><br />
Gesandt i London. I Tientsin har Hrr Schmidt & C:o fået en Kontrakt<br />
med <strong>de</strong>n kinesiske Regjeringen at levere 30 Mil af Jernbaneskinner for at udvi<strong>de</strong><br />
Jernbanelinien fra KaipingKulminer. Prisen var y<strong>de</strong>rst lav, £ 4. 17. 6<br />
pr Ton net leveret i Peiho-flo<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> Bvarer til £ 3 pr Ton leveret i en<br />
tydsk Havn, altså en li<strong>de</strong>t misun<strong>de</strong>lsesvärdig Kontrakt.<br />
Et fransk Consortium skal for Regjeringen anlägge en Jernbane fra Tientsin<br />
til Taku. Aviserne fortaller, at et stärkt Syndikat er dannet, beståen<strong>de</strong> af belgiske<br />
og engelske Kapitalister, for at anlägge 1,500 Mile af Jernbaner i Kina.<br />
Forslaget, s<strong>om</strong> er lagt for <strong>de</strong>n kinesiske Regjering gjennem <strong>de</strong>n belgiske Minister<br />
i Peking, og s<strong>om</strong> sandsynlig vil blifve accepteret, g<strong>år</strong> ud på at placere<br />
en Sum af £ 32,000,000 (tretti to Millioner Pund Sterling) i Regjeringens<br />
Hän<strong>de</strong>r, at tilbagebetales i 10 ärlige Terminer.<br />
Jernbanematerialet skal leveres u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> af belgiske og engelske Fabrikanter.<br />
Linierne s<strong>om</strong> påtänkes bygges er tven<strong>de</strong>, en fra Nanking over Yangtse<br />
og langs <strong>de</strong>n store Kanal til Peking, circa 800 Mile laug, og en an<strong>de</strong>n fra Canton<br />
til Hanoi, circa 700 Mile.<br />
S<strong>om</strong> Afslutning til <strong>de</strong>nne Indberetning skal <strong>de</strong>t bemärkes, at <strong>de</strong>n mest<br />
effektive Må<strong>de</strong> at udvi<strong>de</strong> De forene<strong>de</strong> Rigers Han<strong>de</strong>l og Industri i Kina vil<strong>de</strong><br />
vare ved at grundlägge et svensk eller norsk Han<strong>de</strong>lshus, ved Dannelsen af et<br />
Interessentskab med en or<strong>de</strong>ntlig Kapital, s<strong>om</strong> er nodvendig til Forretningen<br />
var indarbei<strong>de</strong>t. Opofrelser må <strong>de</strong>r gjores, <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong> muligens hengå nogen<br />
Tid in<strong>de</strong>n en <strong>de</strong>l af V<strong>år</strong>ene blev kjendt, men ved go<strong>de</strong> Ombud, <strong>de</strong>r er dygtige<br />
Forretningsmand samt Sprogmand, og s<strong>om</strong> har nöie Kjendskab til V<strong>år</strong>ene, vil<br />
<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> skabes en lönnen<strong>de</strong> Forretning.<br />
Carl Bock.
Budapest.<br />
585<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Beklagligtvis har intresset bärstä<strong>de</strong>s för svenskt utsä<strong>de</strong> åter väsentligt aftagit,<br />
oaktadt konsulatet försökt att gen<strong>om</strong> redogörelser tid efter annan för <strong>de</strong><br />
i utlan<strong>de</strong>t vunna gynsamma resultaten vidmakthålla <strong>de</strong>t goda intrycket <strong>från</strong> 1885<br />
<strong>år</strong>s utställning. Konsulatet har visserligen lyckats åvägabringa reqvisition af<br />
flera hundra centner korn <strong>och</strong> hafre <strong>från</strong> Sverige, men <strong>de</strong>t är dock långt i<strong>från</strong><br />
tillräckligt för att framkalla ett regelbun<strong>de</strong>t behof af svenskt <strong>och</strong> norskt utsä<strong>de</strong>.<br />
Vilja <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena på energiskt sätt befordra sin fröexport, så tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
vara nödvändigt att antingen grundlägga agenturer med permanenta lager eller<br />
också skulle <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska större spanmålshandlarne skicka sina varor<br />
i konsignation till härvaran<strong>de</strong> framståen<strong>de</strong> spanmålshandlan<strong>de</strong>.<br />
Agenturernas uppgifi skulle vara att gen<strong>om</strong> pressen hålla intresset vid lif,<br />
att sprida insigt i ämnet <strong>och</strong> att samla un<strong>de</strong>rrättelser <strong>om</strong> huru <strong>de</strong>t inköpta utsä<strong>de</strong>t<br />
slagit ut. Uppgiften är icke lätt <strong>och</strong> skulle naturligtvis kräfva motsvaran<strong>de</strong><br />
ersättning. Detta gäller ej blott utsä<strong>de</strong> af spanmål, utan äfven skogsfrö.<br />
De inhemska leverantörerna hafva på senaste ti<strong>de</strong>n, till en <strong>de</strong>l väl i följd af<br />
<strong>de</strong>n hotan<strong>de</strong> konkurrensen, sporrats till att göra verkliga framsteg bå<strong>de</strong> i fråga<br />
<strong>om</strong> fröets renhet <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss grobarhet. Statsverket gör allt för att införa besparingar<br />
i sin stora skogskultur <strong>och</strong> söker <strong>de</strong>rfor <strong>de</strong>ls förse sig sjelf med frö,<br />
<strong>de</strong>ls ock att välja träslag s<strong>om</strong> hafva en snabbare återväxt. Många tvifla ännu<br />
på att qvantitetcn <strong>och</strong> qvaliteten af <strong>de</strong>t virke s<strong>om</strong> erhålles efter <strong>de</strong>t nordiska utsä<strong>de</strong>t<br />
rättfärdigar <strong>de</strong>tta utsä<strong>de</strong>s högre pris. Trots stora ansträngningar har <strong>de</strong>t<br />
ej heller lyckats grelve Knut Posses på Bergqvara representant härstä<strong>de</strong>s att afsätta<br />
mera än några hundra kilogram, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t endast i flera små poster.<br />
Röran<strong>de</strong> don export s<strong>om</strong> i öfrigt egt rum <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
gångna <strong>år</strong>et saknas statistiska uppgifter, liks<strong>om</strong> sådana uppgifter ej heller ännu<br />
äro tillgängliga röran<strong>de</strong> Ungerns <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning med utlan<strong>de</strong>t i allmänhet för<br />
Sr <strong>1886</strong>. Införseln <strong>år</strong> 1885 uppgick till ett vär<strong>de</strong> af 455 millioner gul<strong>de</strong>n,<br />
utförseln till 398 millioner gul<strong>de</strong>n. Enär spanmål är v<strong>år</strong> förnämsta utförselsartikel<br />
<strong>och</strong> skör<strong>de</strong>n utföll mindre riklig <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, har utbytet med utlan<strong>de</strong>t<br />
sistlidna <strong>år</strong> antagligen minskats.<br />
Bristen i budgeten, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1884 var 41 millioner <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1885 40 millioner,<br />
synes blifva något mindre för <strong>år</strong> <strong>1886</strong>. Dessa belopp motsvaras till största<br />
<strong>de</strong>len af mer eller mindre räntebäran<strong>de</strong> placeringar. I <strong>och</strong> för <strong>de</strong>n garanti<br />
staten iklädt sig för vissa jernvägsbolag ha<strong>de</strong> staten <strong>år</strong> <strong>1886</strong> att betala öfver<br />
7 millioner gul<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>ri jemväl inräknad räntan på <strong>de</strong> förut lemna<strong>de</strong> förskotten.<br />
Oaktadt <strong>de</strong> ständiga lånen måste skatterna fortfaran<strong>de</strong> ökas. År 1875<br />
uppgingo <strong>de</strong> till 193 millioner, <strong>år</strong> 1885 ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> stigit till 324 millioner.<br />
Bland lagförslag s<strong>om</strong> blifvit utarbeta<strong>de</strong> förtjenar att <strong>om</strong>nämnas <strong>de</strong>t s<strong>om</strong><br />
har afseen<strong>de</strong> å kreatursmarkna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> åtgär<strong>de</strong>r till skydd mot kreaturssjukd<strong>om</strong>ar.<br />
Trots <strong>år</strong>slånga arbeten har man ännu icke k<strong>om</strong>mit till afslutan<strong>de</strong> af tullkonventionen<br />
m«d Rumänien; <strong>de</strong>n gamla konventionen har upphört att gälla<br />
<strong>och</strong> betydan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sgrenar lida nu af <strong>de</strong>t pågåen<strong>de</strong> tullkriget.<br />
Vär<strong>de</strong>t af Ungerns skörd <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppskattas till 7.17 millioner gul<strong>de</strong>n eller<br />
34.14 gul<strong>de</strong>n pr J<strong>och</strong>, hvilket är en icke obetydlig minskning i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong>
586<br />
1885. Då nu bå<strong>de</strong> kolera <strong>och</strong> smittkoppor uppträd<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>rtill<br />
fruktan för krig en tid hämma<strong>de</strong> företagsamhetsandan, är <strong>de</strong>t ej att undra på<br />
att hufvudsta<strong>de</strong>ns <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning var mindre än <strong>år</strong> 1885.<br />
Skeppsfarten på Donau ha<strong>de</strong> endast till en <strong>de</strong>l ersättning för <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong><br />
trafiken in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>n tilltagan<strong>de</strong> transiten <strong>från</strong> Tyskland.<br />
Ungerns jern vägar öka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et med 333 kil<strong>om</strong>eter.<br />
Guldräntan steg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> 101.30 till 104.60, 5 % pappersräntan<br />
steg <strong>från</strong> 92.70 till 93.60; jemväl åtskilliga af hufvudsta<strong>de</strong>ns aktiebolag sågo<br />
sina aktier stiga i pris. Räntan höll sig vid 4 % <strong>och</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r då fråga var<br />
<strong>om</strong> diskontering af vexlar.<br />
För hveteutförseln spela<strong>de</strong> Italien samt Österrikes södra <strong>och</strong> vestra län<strong>de</strong>r<br />
hufvudrollen. I januari var högsta priset för Theiss-hvete <strong>om</strong> 82 kg. fl. 8.60<br />
pr metr. centner, i mars fl. 9.10, i augusti fl. 9.7 5 <strong>och</strong> i slutet af <strong>de</strong>eember<br />
fl. 9.15. Det odisponera<strong>de</strong> lagret i Budapest var vid slutet af <strong>1886</strong> 930,000<br />
metr. centner mot 650,000 centner <strong>år</strong> 1885. Rågpriset var i januari fl. 6.10<br />
à 6.66, juni fl. 5.80, augusti fl. 6.20 à 6.60, slutet af <strong>de</strong>cember fl. 6.10 à<br />
6.50. För korn, prima bryggerivara, notera<strong>de</strong>s i januari fl. 7.40 à 8.20, i<br />
juli fl. 8 à 10, i <strong>de</strong>cember fl. 8 à 9.50. För hafre betaltes i början af januari<br />
fl. 5.80 à 6.4 5 för sekunda <strong>och</strong> fl. 6.50 à 6.80 för prima; i slutet af <strong>de</strong>cember<br />
fl. 5.4 5 à 6.05 för sekunda <strong>och</strong> fl. 6.20 à 6.40 för prima. För gammal<br />
majs betaltes i januari fl. 5.40 à 5.55, för ny fl. 4.90 à 5.25; i juni föll<br />
priset till fl. 5.10, steg i juli <strong>och</strong> augusti till fl. 5.40 à 5.75 <strong>och</strong> 6.55 samt<br />
sluta<strong>de</strong> i <strong>de</strong>cember med fl. 6.20 för gammal, fl. 5.55 för ny <strong>och</strong> fl. 6.23 för<br />
leverans i maj <strong>och</strong> juni 1887. För mjöl har exporten blifvit mer <strong>och</strong> mer<br />
försv<strong>år</strong>ad, <strong>och</strong> har varan vid flera tillfällen måst försäljas till un<strong>de</strong>rpris. I<br />
synnerhet gäl<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta <strong>om</strong> <strong>de</strong> finare sorterna, s<strong>om</strong> man trod<strong>de</strong> ha<strong>de</strong> fått fast<br />
marknad i England. Afsättningen minska<strong>de</strong>s med 110,000 metr. centner mot<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Qvarnarne här i sta<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> äro anlagda på en produktion af<br />
7 millioner centner, arbeta<strong>de</strong> med reducera<strong>de</strong> krafter <strong>och</strong> producera<strong>de</strong> ej mera<br />
än 4,800,000 centner. Konkurrensen <strong>från</strong> Amerika <strong>och</strong> Ryssland är i tilltagan<strong>de</strong>,<br />
Frankrike har nyligen höjt tullen, <strong>och</strong> utsigterna för framti<strong>de</strong>n äro<br />
mycket dystra. Vid <strong>år</strong>ets slut betaltes n:r 0 fl. 16.20, n:r 1 fl. 15.70, n:r 2<br />
fl. 15.20, n:r 3 fl. 14.70, n:r 4 fl. 14.20, n:r 5 fl. 13.80, n:r 6 fl. 13.40,<br />
n:r 7 fl. 13.10, n:r 8 fl. 12.80 o. s. v.<br />
Äfven för spritindustrieu var <strong>år</strong>et mycket dåligt; brännerierna reducera<strong>de</strong><br />
sin tillverkning med 30 % , <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ha<strong>de</strong> åter inverkan på boskapsskötseln.<br />
Spritexporten minska<strong>de</strong>s till hälften, <strong>och</strong> priset, s<strong>om</strong> en tid varit uppe i 27<br />
gul<strong>de</strong>n, gick ned till 25 gul<strong>de</strong>n per hektoliter. Bränvinsskatten gaf 2 millioner<br />
gul<strong>de</strong>n mindre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Af raps skörda<strong>de</strong>s 600,000 metr. centner; priset var vid <strong>år</strong>ets slut fl.<br />
10.12 à 11.87, fl. 9 à 10, allt efter qvalitet.<br />
För bönor betaltes fl. 7 à 8 för stora <strong>och</strong> fl. 9 à 9'A, f" 1- dvärgbönor.<br />
Fröodlingen vinner allt mera utsträckning, men beklagligtvis förek<strong>om</strong>ma på<br />
<strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> många bedrägerier, mot hvilka lagarne ej gifva tillräckligt skydd.<br />
Kontrollanstalterna användas icke mycket; <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrarne hafva blifvit anbefalda<br />
att offentliggöra namnen pä <strong>de</strong> personer s<strong>om</strong> göra sig skyldiga till förfalskningar<br />
af frö.<br />
Vinskör<strong>de</strong>n var sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> god, men v<strong>år</strong> vinexport är ännu icke regelbun<strong>de</strong>t<br />
ordnad. Det är endast <strong>de</strong> billigaste slagen s<strong>om</strong> alltid finna afsättning<br />
till Frankrike <strong>och</strong> Schweiz för vidare bearbetning. Den senaste skör<strong>de</strong>n uppgick<br />
till 3 1/4 millioner hektoliter till ett vär<strong>de</strong> af 40 millioner gul<strong>de</strong>n.
587<br />
Med tobaksodlingen g<strong>år</strong> <strong>de</strong>t icke framåt, oeh <strong>de</strong> försök s<strong>om</strong> gjorts att förbättra<br />
<strong>de</strong>n me<strong>de</strong>lst utländskt frö hafva misslyckats. För statens fabriker odla<strong>de</strong>s<br />
49 7,000 metr. centner, hvarför betalts 8,417,000 gul<strong>de</strong>n. Dessut<strong>om</strong> exportera<strong>de</strong>s<br />
<strong>om</strong>kring 50,000 centner till Frankrikes <strong>och</strong> Italiens statsfabriker. Tobaksmonopolet<br />
afkasta<strong>de</strong> brutto 32 millioner gul<strong>de</strong>n, men bor<strong>de</strong> kunna gifva 40<br />
millioner <strong>om</strong> inga bedrägerier bedrefvos.<br />
Af hampa var skör<strong>de</strong>n god <strong>och</strong> priset steg med 3 gul<strong>de</strong>n.<br />
För trävaror hafva vi i Rumänien förlorat ett vigtigt afsättnings<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>,<br />
<strong>och</strong> hafva vi nödgats söka skaffa oss ett nytt sådant i Italien, Levanten <strong>och</strong><br />
norra Afrika.<br />
Utförseln af svinkreatur uppgick till 622,347 st., till ett vär<strong>de</strong> af 3 5 à<br />
60 gul<strong>de</strong>n stycket, beroen<strong>de</strong> på qvalitet <strong>och</strong> vigt. Priset föll un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et med<br />
<strong>om</strong>kring 10 ',;'. Tyskland tog en stor <strong>de</strong>l af v<strong>år</strong> export, Frankrike, Schweiz<br />
<strong>och</strong> Italien voro äfven konsumenter. Förrå<strong>de</strong>t här på platsen var vid <strong>år</strong>ets slut<br />
66,000 stycken mot 102,000 stycken <strong>år</strong>et förut. Utförseln af nötboskap gick<br />
företrä<strong>de</strong>svis till Österrike <strong>och</strong> af f<strong>år</strong> till Frankrike.<br />
För f<strong>år</strong>ull råd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första qvartal låga pris <strong>och</strong> bristan<strong>de</strong> lifaktighet<br />
i affärerna, men sedan inträd<strong>de</strong> en betydan<strong>de</strong> prisstegring <strong>och</strong> liflig efterfrågan,<br />
s<strong>om</strong> räckte återsto<strong>de</strong>n af <strong>år</strong>et. F<strong>år</strong>- <strong>och</strong> getskinn, <strong>de</strong>ls inhemska, <strong>de</strong>ls<br />
frän Balkanstaterna, funno jeuin afsättning till Frankrike <strong>och</strong> Amerika.<br />
Jernverken hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tio <strong>år</strong>en så förbättrats att man kunnat<br />
inspara 50 % af produktionskostna<strong>de</strong>n; <strong>de</strong> kunna nu bå<strong>de</strong> i afseen<strong>de</strong> å pris<br />
<strong>och</strong> qvalitet täfla med <strong>de</strong> österrikiska. Nästan hela utlan<strong>de</strong>t har afstängt sig<br />
gen<strong>om</strong> skyddstullar, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t har <strong>de</strong>rför varit nödvändigt att reducera tillverkningen<br />
för att hindra ett ytterligare prisfall. Man egna<strong>de</strong> sig mera åt <strong>de</strong> finare<br />
slagen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n påföljd att man lycka<strong>de</strong>s undantränga <strong>de</strong>t engelska<br />
fabrikatet. För tackjern gick priset tidtals ner till 3 1/2 fl. per 100 kg. <strong>och</strong><br />
för smidt jern till 9 1/2 %<br />
Verksamheten pä industriens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> har ännu icke krönts med <strong>de</strong>n önska<strong>de</strong><br />
framgången.<br />
Tillverkningen af tändstickor gör icke några framsteg; fråga har varit å<br />
bane att göra <strong>de</strong>nna tillverkning till statsmonopol; förbud är nu utfärdadt mot<br />
användan<strong>de</strong>t af hvit fosfor. Införseln <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppgick till 10,700 metr.<br />
centner till ett vär<strong>de</strong> af 268,000 gul<strong>de</strong>n, utförseln var 3,600 centner till ett<br />
vär<strong>de</strong> af 90,000 gul<strong>de</strong>n.<br />
Brisbane (Queensland) <strong>de</strong>n 28 februari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
S. Altschul.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,542 tons <strong>och</strong> 10<br />
norska <strong>om</strong> 4,190 tons.<br />
Ingen direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse har egt rum mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
<strong>och</strong> Queensland, men <strong>de</strong>n skandinaviska befolkningen härstä<strong>de</strong>s tyckes vara i<br />
tilltagan<strong>de</strong>, fastän ännu icke några mera betydan<strong>de</strong> affärsföretag finnas i stä<strong>de</strong>rna<br />
s<strong>om</strong> innehafvas af skandinaver.
588<br />
Året <strong>1886</strong> har varit ogynsamt för alla klasser bland kolonisterna, beroen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ls på vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>ls på prisfall & koloniens produkter.<br />
För alla artiklar ut<strong>om</strong> guld, tenn <strong>och</strong> socker visar exporten en minskning<br />
i jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Vär<strong>de</strong>t af ullutförseln var 2,179,382 £ mot<br />
2,292,630 £ <strong>år</strong> 1885, af talgutförseln 33,414 £ mot 96,600 £ <strong>år</strong> 1885<br />
<strong>och</strong> af utförda hudar 83,088 £ mot 107,679 £ <strong>år</strong> 1885. Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>t utförda<br />
gul<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong> 1,171,859 £ mot 1,169,170 £ föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, tennutförselns<br />
vär<strong>de</strong> öka<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 152,609 £ till 187,822 £ <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t af sockerutförseln<br />
<strong>från</strong> 719,416 £ till 849,503 £. Exporten i sin helhet har minskats<br />
med 35,203 £.<br />
Vid senaste session beslöt koloniens parlament att höja införselstullen till<br />
7 1/2 ,%' ad valorem.<br />
Hittills har <strong>de</strong>t icke varit lätt för svenska <strong>och</strong> norska emigranter att finna<br />
sysselsättning här, men <strong>om</strong> jordbrukare med något kapital <strong>och</strong> känned<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
engelska språket flytta<strong>de</strong> hit, skulle <strong>de</strong> säkerligen kunna taga sig fram. Tyska<br />
immigranter reda sig i allmänhet bra, tack vare <strong>de</strong>ras arbetsamhet <strong>och</strong> ihärdighet.<br />
Det är emellertid icke rådligfc för närvaran<strong>de</strong> för någon att k<strong>om</strong>ma hit s<strong>om</strong><br />
icke antingen har bekanta här eller några me<strong>de</strong>l för sitt uppehälle un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
första ti<strong>de</strong>n.<br />
Koloniseran<strong>de</strong>t af Nya Guinea har icke gjort några stora framsteg <strong>och</strong><br />
tor<strong>de</strong> väl icke heller k<strong>om</strong>ma att göra <strong>de</strong>t så länge infödingarne äro så fiendtligt<br />
stämda mot européerna.<br />
Christchurch (Nya Zeeland) <strong>de</strong>n 1 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Charles War<strong>de</strong>.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 560 tons <strong>och</strong> af<br />
2 norska <strong>om</strong> 638 tons.<br />
Han<strong>de</strong>ln var mycket tryckt un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, beroen<strong>de</strong> hufvudsakligen på<br />
<strong>de</strong> låga prisen i Europa för v<strong>år</strong>a förnämsta exportartiklar. Emellertid ha<strong>de</strong><br />
vi åter en rik skörd, <strong>och</strong> man f<strong>år</strong> hoppas att gen<strong>om</strong> större hushållsaktighet<br />
så väl i <strong>de</strong>t allmänna s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t enskilda kolonien snart skall k<strong>om</strong>ma i en bättre<br />
ställning.<br />
Byggan<strong>de</strong>t af en jernväg mellan östra <strong>och</strong> vestra kusterna har påbörjats,<br />
men <strong>de</strong>t tor<strong>de</strong> dröja minst 3 à 4 <strong>år</strong> innan <strong>de</strong>n blir färdig.<br />
F. E. Wright.<br />
Innehåll: Alger (sid. 519), Bridgetown (sid. 518), Brisbane (»id. 587), Budapest (sid.<br />
585), Christchurch (sid. 588), Kapsta<strong>de</strong>n (sid. 513), La Valetta (sid. 517), Lübeck (sid. 509),<br />
Nürnberg (sid. 557), Port Louis (sid. 518), Rio <strong>de</strong> Janeiro (sid. 525), Shanghai (sid. 571),<br />
Triest (sid. 561).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1887. N:o 9.<br />
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1887.<br />
R<strong>om</strong> (Beskickningen) 1887.<br />
Generaltullstyrelsen har nyligen offentliggjort en berättelse angåen<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>srörelsen<br />
uti Italiens hamnar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> vill jag <strong>de</strong>rutur hSr<br />
med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong> uppgifter:<br />
Den italienska segelflottan uppgick<br />
1877. till 10,742 fartyg <strong>om</strong> 1,010,130 tons,<br />
1885 7,111 828,819 B<br />
<strong>1886</strong> » 6,992 » 801,349 B<br />
För<strong>de</strong>la<strong>de</strong> efter drägtigheten utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>:<br />
<strong>från</strong> 1 — 10 tons: 1877 4,282,1885 2,323 <strong>och</strong> <strong>1886</strong> 2,332<br />
» 11—30 » » 2,640, » 1,648 » 1,583<br />
31—100 » 1,774, 1,495 » » 1,492<br />
101—200 » 414, » 359 » 364<br />
» 201—300 288, 210 » » 206<br />
» 301—400 » 309, 216 203<br />
» 401 — 500 389, » 317 » 288<br />
501—600 » 269, 205 » 197<br />
» 601—700 160, » 119 » 112<br />
B 701—800 103, » 100 » 94<br />
» 801 — 900 » 68, 60 » » 56<br />
» 901 — 1,000 B » 27, » 34 » 37<br />
öfver 1,000 19, 25 28<br />
Den italienska ångflottan uppgick:<br />
1877 _ till 151 fartyg <strong>om</strong> 58,319 tons,<br />
1885 » 225 » 124,600 »<br />
<strong>1886</strong> 237 144,328 B<br />
För<strong>de</strong>la<strong>de</strong> efter drägtigheten utgjor<strong>de</strong> do:<br />
<strong>från</strong> 1—50 tons: 1877 34, 1885 61 <strong>och</strong> <strong>1886</strong> 60<br />
51—100 > » 22, 16 w 14<br />
101 — 200 » » 14, 18 » 16<br />
» 201 — 300 » » 8, » 20 » 22<br />
» 301—400 18, » 14 14<br />
401 — 500 » 8, 7 12<br />
» 501 — 600 » » 7, » 8 B 9<br />
601—700 » 7, » 9 » v 9<br />
» 701 — 800 » 2, 10 » 11<br />
» 801—900 8, 11 » 10<br />
901 —1,000 » » 7, 2 » 3<br />
öfver 1,000 )> 16, » 49 » 57<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 41
590<br />
På <strong>de</strong> italienska skeppsvarfven, hvilka uppgingo till ett antal af 89 <strong>år</strong><br />
1867, 59 <strong>år</strong> 1877 <strong>och</strong> 39 <strong>år</strong> 1885, bygg<strong>de</strong>s:<br />
1877 286 fartyg <strong>om</strong> 39,287 tons, värda 1,007,000 lire,<br />
1885 197 » » 9,945 » » 2,993,185 »<br />
<strong>1886</strong> 193 » » 11.421 » » 3,333,010 »<br />
<strong>de</strong>rnti inbegripne kuttrar, jul lar, båtar m. fl. smärre fartyg.<br />
Han<strong>de</strong>lsflottans personal utgjor<strong>de</strong>s 1877 af 209,024, 1885 af 192,046 <strong>och</strong><br />
<strong>år</strong> <strong>1886</strong> af 189,921 personer.<br />
Sjöfartsrörelsen för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> två sistlidna <strong>år</strong>en uppgifves<br />
sålunda:<br />
a) <strong>de</strong>n internationella <strong>sjöfart</strong>en:<br />
1885 33,223 fartyg <strong>om</strong> 11,571,955 tons,<br />
<strong>1886</strong> 31,890 » » 12,239,112 »<br />
b) kustfartsrörelsen:<br />
1885 192,162 fartyg <strong>om</strong> 25,227,773 tons,<br />
<strong>1886</strong> 184,883 » » 24,848,730 »<br />
Dessa fartyg utgjor<strong>de</strong>s 1885 af 202,472 inländska <strong>om</strong> 21,184,957 tons<br />
<strong>och</strong> 22,643 utländska <strong>om</strong> 15,614,771 tons samt <strong>1886</strong> af 196,177 inländska<br />
<strong>om</strong> 21,870,248 tons <strong>och</strong> 20,576 utländska <strong>om</strong> 15,217,594 tons.<br />
I <strong>sjöfart</strong>safgifter erla<strong>de</strong>s 1885 4,005,402 lire <strong>och</strong> sistlidna <strong>år</strong> 4,689,991 lire.<br />
Dessa uppgifter utvisa att <strong>de</strong>n italienska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans tontal uppgick<br />
1885 till 953,419 tons, men <strong>1886</strong> till endast 945,667 tons; att, <strong>om</strong> antalet<br />
ångbåtar förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ökats med 12, antalet segelfartyg <strong>de</strong>remot minskats med<br />
119; att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans personal förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> minskats med 2,125 personer; att<br />
<strong>de</strong> italienska skeppsvarfvens antal är stadt i ständigt nedgåen<strong>de</strong>, samt att tontalet<br />
af fartyg s<strong>om</strong> förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> bygg<strong>de</strong>s på <strong>de</strong>ssa skeppsvarf väl något öfVerstiger<br />
samma tontal <strong>år</strong>et förut, men att <strong>de</strong>t <strong>de</strong>remot icke ens uppg<strong>år</strong> till tredje<strong>de</strong>len<br />
af hvad <strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong> för tio <strong>år</strong> sedan, <strong>och</strong> äro <strong>de</strong> tillräckliga för att<br />
ådagalägga, att oaktadt <strong>de</strong>n bekanta lagen <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan, på hvilken man<br />
byggt så stora förhoppningar, <strong>de</strong>nna flotta i sjelfva verket un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et icke vunnit någon tillväxt.<br />
R<strong>om</strong> (Beskickningen).<br />
F. T. Lindstrand.<br />
Sedan nu <strong>från</strong> trycket utk<strong>om</strong>mit en af generaldirektören för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan<br />
till sjöministern afgifven berättelse röran<strong>de</strong> Baluns Itan<strong>de</strong>lsflottas förhållan<strong>de</strong><br />
vid slutet af <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, upptagan<strong>de</strong> 637 sidor i stort qvartformat, vill jag<br />
<strong>de</strong>rutnr, till fullständigan<strong>de</strong> af min föregåen<strong>de</strong> skrifvelse i <strong>de</strong>tta ämne, med<strong>de</strong>la<br />
några ytterligare un<strong>de</strong>rrättelser <strong>de</strong>r<strong>om</strong>.
591<br />
I nämnda skrifvelse har jag <strong>om</strong>nämnt, att <strong>de</strong>n italienska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans<br />
personal förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong>s af 189,921 personer, hvarvid är att märka:<br />
att <strong>de</strong>nna personal, här benämnd »Gente di mares, är <strong>de</strong>lad i två kategorier,<br />
nemligen <strong>de</strong> s<strong>om</strong> egDa sig åt sjelfva <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> <strong>de</strong> s<strong>om</strong> egna sig åt <strong>de</strong><br />
maritima yrkena <strong>och</strong> industrierna;<br />
att till <strong>de</strong>n förra klassen höra kaptener, skeppare <strong>och</strong> andra graduera<strong>de</strong>,<br />
sjömän, skeppsgossar, maskinister, eldare <strong>och</strong> andra s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r olika benämningar<br />
användas i <strong>och</strong> för ångmaskinerna, samt fiskare s<strong>om</strong> sysselsätta sig med<br />
fiske i öppna sjön <strong>och</strong> i utlan<strong>de</strong>t;<br />
att till <strong>de</strong>n senare åter räknas navala ingeniörer <strong>och</strong> konstruktörer, timmermän<br />
<strong>och</strong> kalfatrare, jernarbetare, lotsar, roddare, fiskare vid kusterna <strong>och</strong><br />
förstärkningskarlar pä fiskfartyg ute på öppna sjön <strong>och</strong> ut<strong>om</strong>lands, samt<br />
att utaf ofvannämnda personal, <strong>de</strong>raf belöpte sig 23,614 på Genuas, 21,789<br />
på Neapels, 15,884 på Castellamares, 15,432 på Messinas, 13,277 på Palermos<br />
<strong>och</strong> 11,488 på Venedigs distrikt, 118,301 tillhör<strong>de</strong> <strong>de</strong>n första <strong>och</strong> 71,620<br />
<strong>de</strong>n andra kategorien, så att <strong>de</strong>t verkliga sjöfolket blott uppg<strong>år</strong> till förstnämnda<br />
antal.<br />
Af <strong>de</strong> 193 fartyg s<strong>om</strong> förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> bygg<strong>de</strong>s på <strong>de</strong> italienska skeppsvarfven<br />
äro <strong>de</strong> flesta af ringa drägtighet, enär <strong>de</strong>nna, hvad 166 af <strong>de</strong>m beträffar, icke<br />
ens uppg<strong>år</strong> till 100 tons för hvart<strong>de</strong>ra. Af <strong>de</strong> återståen<strong>de</strong> hafva 20 <strong>om</strong> tillsammans<br />
2,597 tons blott <strong>från</strong> 100 till 200 tons <strong>och</strong> ett 1,121 tons drägtighet.<br />
Två af <strong>de</strong>ssa fartyg äro stålfartyg, 6 jernfartyg <strong>och</strong> öfriga 185 träfartyg.<br />
Blott 51 af <strong>de</strong> 23 7 ångfartyg s<strong>om</strong> funnos vid förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s slut äro byggda<br />
uti Italien, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att 165 äro byggda i England, 15 i Frankrike, 4 i<br />
Österrike, 1 i Tyskland <strong>och</strong> 1 i Holland. Af <strong>de</strong>ssa fartyg tillhör<strong>de</strong> 107 »la<br />
Navigazione Generale Italiana» (bolaget Florio e Rubattino), 8 bolaget Puglia,<br />
8 ett neapolitanskt bolag, 5 bolaget la Veloce i Genua <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga hvarjehanda<br />
smärre bolag <strong>och</strong> enskilda personer. Endast 104 äro byggda på <strong>de</strong> senaste<br />
tio <strong>år</strong>en, återståen<strong>de</strong> 133 un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> 23 <strong>år</strong>, <strong>och</strong> äro 42 trä-,<br />
192 jern- <strong>och</strong> 3 stålfartyg.<br />
Af segelfartyg öfver 200 tons drägtighet äro 153 byggda <strong>de</strong> senaste tio<br />
<strong>år</strong>en <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> 23 <strong>år</strong>.<br />
En betydlig <strong>de</strong>l af ångfartygen använ<strong>de</strong>s förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till transport af posten<br />
ocb, jemte några utländska fartyg, till transport af italienska utvandrare <strong>och</strong><br />
återvändan<strong>de</strong> emigranter, hvilka då uppgingo, <strong>de</strong> förra till ett antal af 81,554<br />
emot 27,217 1881 <strong>och</strong> <strong>de</strong> senare till 14,706.<br />
Jemlikt lagen röran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan af <strong>de</strong>n 6 <strong>de</strong>c. 1885 har utbetalts:<br />
1) i ersättningar för fartygsbyggna<strong>de</strong>r (15 lire pr ton), maskiner (10 lire pr<br />
hästkraft) <strong>och</strong> ångpannor (6 lire pr qvintal):<br />
<strong>1886</strong> lire 110,846.12<br />
1 jan.—30 juni 1887 » 60,807.69<br />
2) sås<strong>om</strong> restitution af tull för maskiner använda vid reparationer af<br />
fartyg :<br />
<strong>1886</strong> lire 150,875.15<br />
] jan.—30 juni 1887 s> 229,431.29<br />
3) premier för transport af kol:<br />
<strong>1886</strong> lire 138,177.31<br />
1 jan.—30 juni 1887 » 102,928.90<br />
4) <strong>sjöfart</strong>spremier:<br />
a) ångfartyg:<br />
<strong>1886</strong> lire 657,725.89<br />
1 jan.—30 juni 1887 > 505,412.36
592<br />
Antalet införskrifha ångfartyg för erhållan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ssa premier är 33, hvaraf<br />
22 tillhöra bolaget »Navigazione Generate Italiana».<br />
b) segelfartyg:<br />
<strong>1886</strong> lire 1,311,555.22<br />
1 jan.—30 juni 1887 » 1,570,999.67<br />
Uppgåen<strong>de</strong> <strong>de</strong> för erhållan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ssa premier inskrifna segelfartygen till<br />
ett antal af 534.<br />
Sammanlagda beloppet af hvad s<strong>om</strong> på grund af nämnda lag utbetalts i<br />
<strong>och</strong> för befrämjan<strong>de</strong>t af fartygsbyggna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> af <strong>sjöfart</strong>en uppgick sålunda un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1886</strong> till lire 2,369,179.69 <strong>och</strong> har un<strong>de</strong>r första hälften af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
uppgått till lire 2,469,579.77.<br />
De i <strong>de</strong>nna berättelse lemna<strong>de</strong> uppgifter utvisa emellertid att segelflottan<br />
är till stor <strong>de</strong>l föråldrad <strong>och</strong> befinner sig i ett tillstånd af tillbakagåen<strong>de</strong> samt<br />
att <strong>de</strong>n ringa ångbåtsflottan nästan uteslutan<strong>de</strong> är sysselsatt med postbefordringen<br />
<strong>och</strong> med transport af emigranter, <strong>och</strong> synas <strong>de</strong> mig gifva ytterligare stöd<br />
för <strong>de</strong>t påståen<strong>de</strong>t att lagen <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan icke motsvarar sitt ändamål.<br />
Archangel <strong>de</strong>n 28 juli 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>).<br />
F. T. Lindstrand.<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 990 tons.<br />
» J> » » i barlast 12 » » » 4,256 »<br />
Till » » afgingo med last 14 » » »5,246»<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo i barlast 88 norska v » 26,516 »<br />
» utrikes ort » med last 13 » » » 3,496 »<br />
» > » » i barlast 21 » v » 6,889 »<br />
Till » » afgingo med last 121 » » » 36,353 »<br />
Samtlige Fartöier gjor<strong>de</strong> hvert en Reise. 3 norske Sejlskibe forliste i<br />
Hvi<strong>de</strong>havet, 1 paa Indgaaen<strong>de</strong> i Ballast, 2 paa Udgaaen<strong>de</strong> med Trælastladning.<br />
Desu<strong>de</strong>n forliste 2 norske Seilskibe paa <strong>de</strong>n murmanske Kyst, 1 for Udgaaen<strong>de</strong><br />
med Tjæreladning, 1 paa Hidreise i Ballast.<br />
Til Districtet ank<strong>om</strong> fra Udlan<strong>de</strong>t 14 svenske Fartöier, 2 med Ladning<br />
og 12 i Ballast, s<strong>om</strong> alle afgik med Ladning til Udlan<strong>de</strong>t.<br />
De tre foregaaen<strong>de</strong> Aar ank<strong>om</strong> til Districtet:<br />
Norske Fartöier Svenske Fartöier<br />
1883 167, draegt. 49,910.74 Tons. 15, drægt. 5,802.66 Tons.<br />
1884 135 » 43,283.80 » 15 » 4,468.73 »<br />
1885 123 P 39,681.47 » 7 » 2,980.09 »
593<br />
Den norske Skibsfart paa Districtet, sammenlignet med 1885 aftog med<br />
1 Fartöi og 2,780.68 Tons, <strong>de</strong>n svenske tiltog med 7 Fartöier og 2,266 Tons.<br />
Optjent Bruttofragt var:<br />
<strong>1886</strong> indgaaen<strong>de</strong> for 13 norske Fartöier Kr. 14,453<br />
» udgaaen<strong>de</strong> B 121 » » » 662,390 Kr. 676 843<br />
B indgaaen<strong>de</strong> » 2 svenske Kr. 1,008<br />
B udgaaen<strong>de</strong> » 14 B » 81,201 82 209<br />
1885 ind- og udg. B 134 norske » » 817,260<br />
» » » » 7 svenske » » 57,146<br />
1884 » 8 135 norske 1,004,891<br />
» 15 svenske » 100,179<br />
1883 167 norske 1,277,300<br />
B 15 svenske 150,272<br />
Optjent Bruttofragt pr Ton for <strong>de</strong>t hele District var:<br />
<strong>1886</strong> af 13 norske Fartöier for Indgaaen<strong>de</strong> Kr. 4.13<br />
121 » Udgaaen<strong>de</strong> 18.22<br />
» 2 svenske » » Indgaaen<strong>de</strong> 1.02<br />
14 » » Udgaaen<strong>de</strong> » 15.48<br />
79 norske fra Archangel 18.26<br />
10 svenske > 15.74<br />
De tre foregaaen<strong>de</strong> Aar vare Bruttofragterne:<br />
1885 for 85 norske Fartöier for Udgaaen<strong>de</strong> fra Archangel 21.20<br />
B B 7 svenske Fartöier B 19.18<br />
1884 79 norske >. 24.04<br />
» 11 svenske » 23.09<br />
1883 115 norske 26.32<br />
» » 10 svenske 23.70<br />
S<strong>om</strong> i tidligere Beretninger fremhævet, kan paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> opstillet<br />
Forhold mellem Tonnage og Fragtudbytte ikke betragtes s<strong>om</strong> korrekt Maalestok<br />
for Aarets Fragter, paa hvilke Reisernes Læng<strong>de</strong> og andre Omstændighe<strong>de</strong>r<br />
influere. Det tjener saale<strong>de</strong>s mere til Sammenligning mellem <strong>de</strong> forskjellige Aar.
594<br />
Specificeret Oversigt<br />
af <strong>de</strong> til Consulatdistrictet i Aaret <strong>1886</strong> ank<strong>om</strong>ne Skibe, russiske Kystfartöier fra norsk Fin<br />
marken ikke medregne<strong>de</strong>.<br />
(Toldkammemes Opgaver.)
Hvoraf ank<strong>om</strong> til Archangel:<br />
595<br />
Det er i tidligere Beretninger anfört hvilken stor Betydning Archangelsfarten<br />
har for Norge. Dette fremgaar ogsaa af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabel, s<strong>om</strong> udviser,<br />
at af <strong>de</strong>n hele til Archangel ank<strong>om</strong>ne Tonnage (105,041 Tons) er ikke<br />
mindre end 48,527 Tons k<strong>om</strong>ne fra Norge, <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s for billige Fragter<br />
faar sig tilfort flere væsentlige Importartikler, navnlig Kul og Salt.
596<br />
Summarisk<br />
af <strong>de</strong> til Districtet <strong>de</strong> sidste<br />
(Toldkammernes
Oversigt<br />
fem Aar ank<strong>om</strong>ne Skibe.<br />
Opgaver).<br />
597
598<br />
Fra Archangel afgik ifjor til Udlan<strong>de</strong>t u<strong>de</strong>nfor norsk Finmarken 267<br />
Skibe drægtige 105,052 Tons. I Aaret 1885 afgik fra Ste<strong>de</strong>t 280 Skibe<br />
drægtige 112,846 Tons, hvoraf 93 Dampskibe drægtige 61,253 Tons.<br />
Afgik fra Onega i Aaret <strong>1886</strong> 42 Skibe drægtige 16,912 Tons.<br />
» » » 1885 35 » 14,109 »<br />
» » Soroka <strong>1886</strong> 39 17,007 »<br />
> » 1885 40 » » 17,000 »<br />
» Mesen <strong>1886</strong> 11 4,916 »<br />
» » 1885 16 » 6,598 »<br />
Fra disse Ste<strong>de</strong>r tagne un<strong>de</strong>r et afgik:<br />
i Aaret <strong>1886</strong> 18 Dampskibe dr. 11,828 Tons og 74 Seilskibe dr. 27,007 Tons<br />
» 1885 19 » » 12,115 B B 72 B » 25,592 »<br />
Ingen Desertioner fandt saavidt vi<strong>de</strong>s ifjor Sted fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers<br />
Skibe i <strong>de</strong>tte District.<br />
Consulatafgift blev sidste Aar i Archangel opkrævet af:<br />
79 norske Skibe drægt. 21,756.67 Tons med Srb. 793.10,<br />
10 svenske » 3,747.16 » 136.13.<br />
Trælastfragterne vare pr S:t Petersburg Standard:
Havrefragterne vare pr Quarter à 320 S eng.:<br />
fra Archangel:<br />
til Englands Ostkyst 1 Sh. 9 D., 2 Sh., 2 Sh. 4 1 /, D., 2 Sh. 8 D.<br />
» Continentet mellem Havre og Hamburg 10 X mere.<br />
Flaxfragterne vare pr Ton:<br />
fra Archangel:<br />
til Englands Ostkyst 25 Sh., 27 Sh. 6 D., 30 Sh., 31 Sh.<br />
s Boston U. S. 45 Sh.<br />
Det almin<strong>de</strong>lige er at Tow- og Codillafragterne ere dobbelt saa store s<strong>om</strong><br />
for Flax.<br />
Tjærefragterne vare pr Barrel:<br />
fra Archangel:<br />
til Aber<strong>de</strong>en 2 Sh. 6 D.<br />
» Dun<strong>de</strong>e 2 Sh. 6 D.<br />
» London 2 Sh. 3 D., 2 Sh. 9 D.<br />
» Bristol 2 Sh. 8 D.<br />
» Liverpool 2 Sh. 6 D., 2 Sh. 9 D.<br />
» Leith 2 Sh. 3 D., 2 Sh. 4 1 /, D., 2 Sh. 9 D.<br />
B Antwerpen 2 Sh. 6 D.<br />
» Hamborg 3 Sh.<br />
Begfragterne vare pr Barrel:<br />
fra Archangel:<br />
til Antwerpen 3 Sh.<br />
» Genua 7 Sh. 6 D.<br />
» Hamburg 3 Sh. 6 D.<br />
» Holland 2 Sh. 10 D., 4 Sh. 3 D.<br />
Mattefragteme pr 400 Stykker:<br />
til London og Hull 27 Sh., 30 Sh., 35 Sh.
600<br />
Import.<br />
Fra norsk Finmarken indförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1) Til Archangel i 262 Fartöier drægtige 16,654 Tons, hvoraf 10 Dampskibe<br />
drægtige 3,776 Tons.<br />
Saltet og torret Fisk... Pud 788,203 til Værdi Srb. 656,327<br />
Kogt Sild 1,109 » 1,205<br />
Salt 1,120 » » 449<br />
Vildskind » 60 » 3,392<br />
Tran og forskj. Olier... B 90 350<br />
Maskine og Værktöi ... » 1,709 9,547<br />
Slibe- og Möllestene ... B 1,171 » 1,030<br />
Colonialvarer, Kaffe og Vine 4,952<br />
Musikaliske Instrumenter 153<br />
1 Vogn » 300<br />
2 Fartöier (hvoraf 1 Dampskib) » 53,000<br />
Forskj. andre Varer » 1,745<br />
Srb. 732,450<br />
2) Til Onega, Sunima, Soroka og Mesen indförtes<br />
i 38 Fartöier, dr. 2,460 Tons:<br />
Saltet og törret Fisk ... Pud 80,626 til Værdi Srb. 69,068<br />
Salt 2,121 545<br />
Vildskind 6 1,047<br />
Slibestene og andre Varer B 1,721 1,254<br />
Srb. 71,914<br />
Import fra norsk Finmarken Srb. 804,364<br />
Fra andre u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r, hovedsagelig fra England,<br />
indförtes:<br />
1) Til Archangel:<br />
Mais Pud 46,516 til Værdi Srb. 40,000<br />
Riis 455 722<br />
Salt (Liverpool) » 117,634 » 11,745<br />
Kul » 214,223 19,549<br />
Metaller (forskj.) 2,386 2,871<br />
Maskiner, andre Metalarbej<strong>de</strong>r<br />
1,714 34,757<br />
Friske og törre<strong>de</strong> Frngter 843 3,227<br />
Kaffebönner 536 4,923<br />
Vine, Bræn<strong>de</strong>vine, Öl... » 3,733 34,497<br />
Olie, Malervarer 3,748 19,841<br />
Hu<strong>de</strong>r og Skind 47 5,033<br />
Cement, indf. Sten,Natron,<br />
Cali etc 36,555 » 12,876<br />
Fabrik- og Haandværksarbei<strong>de</strong>r<br />
13,247 82,703<br />
3 Fartöier 43,000<br />
Forskjellige Varer 6,850<br />
Srb. 322,594
601<br />
2) Til Onega, Soroka og Mesen:<br />
Maskiner og andre Jernarbei<strong>de</strong>r<br />
Pud 6,827 til Værdi Srb. 26,716<br />
Colonial- og andre Varer B 14,947 B » 8,275<br />
1 Skib » 2,242<br />
Srb. 37,233<br />
Import fra Udlan<strong>de</strong>t u<strong>de</strong>nfor Finmarken Srb. 359,827<br />
Districtets samle<strong>de</strong> Import i <strong>1886</strong> Srb. 1,164,191<br />
» B » » 1885 B 1,056,781<br />
hvoraf fra norsk Finmarken > 761,997<br />
Export.<br />
Til norsk Finmarken udförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1) Fra Archangel i 201 Fartöier drægtige 13,976 Tons, hvoraf 10 Dampskibe<br />
dr. 3,972 Tons.<br />
Rugmel Pud 414,636 til Værdi Srb. 405,005<br />
Havre, Brter, Gryn ... » 25,693 » » 39,653<br />
Smör » 1,448 B » 9,660<br />
Kjöd (ferskt og salt)... » 5,526 » » 17,032<br />
Taugværk » 1,853 » » 13,329<br />
Hö B 4,316 B » 1,055<br />
Tjære » 1,972 B » 1,281<br />
Birkenæver » 25,741 » » 7,659<br />
Træmaterialer B B 13,146<br />
Grönsager, Hu<strong>de</strong>r, Sæbe og Lys B » 2,755<br />
Srb. 510,575<br />
2) Fra Onega, Sunima, Soroka, Kem og Mesen i 78 Fartöier<br />
drægt. 3,819 Tons:<br />
Sugmel. Pud 7,047 til Værdi Srb. 7,882<br />
Smör » 333 » » 2,105<br />
Kjöd og Talg J> 577 » » 1,504<br />
Poteter » 150 » » 75<br />
Træmaterialer (forskj.) B 19,409<br />
Leven<strong>de</strong> Kreaturer og andre Varer » 847<br />
Srb. 31,822<br />
Export til norsk Finmarken Srb. 542,397<br />
Til andre u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r:<br />
1) Fra Archangel:<br />
Liin Pud 134,997 til Værdi Srb. 681,595<br />
Codilla » 103,435 » » 368,580<br />
Liinsæd B 52,992 B B 76,788<br />
Rug » 28,900 B B 23,800<br />
Havre » 1,021,712 » » 801,732<br />
Kjöd » 1,312 » » 5,230<br />
Skind og Hu<strong>de</strong>r ... B 4,314 » » 51,841<br />
Been B 8,900 » » 4,100<br />
Tran B 16,166 » B 48,709<br />
Tjære og Beg » 895,447 » » 310,225
602<br />
Terpentin Pud 7,275 til Værdi Srb. 3,425<br />
Matter St. 148,080 » » 36,374<br />
Fjær og andre Varer Pud 276 » » 2,199<br />
Trælast S:tPet.St. 40,075 » » 1,760,374<br />
Srb. 4,174,882<br />
2) fra Onega:<br />
Trælast ... S:t Pet. Stand. 7,747 til Værdi Srb. 298,970<br />
3) fra Soroka:<br />
Trælast ... S:t Pet. Stand. 9,317 til Værdi Srb. 419,768<br />
4) fra Mesen:<br />
Trælast ... S:t Pet. Stand. 3,184 til Værdi Srb. 159,497<br />
Srb. 878,235<br />
Export til andre u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r Srb. 5,053,11 7<br />
Districtets samle<strong>de</strong> Export i <strong>1886</strong> » 5,595,514<br />
» t> » 1885 » 6,652,979<br />
hvoraf til norsk Finmarken » 499,981<br />
Ovenstaaen<strong>de</strong> Talstørrelser ere overensstemmen<strong>de</strong> med Toldkammernes Opgaver,<br />
hvilke, s<strong>om</strong> i tidligere Beretninger anfört, blot med Hensyn till Mæng<strong>de</strong>n<br />
af toldbare Varer kunne ansees for absolut rigtige, me<strong>de</strong>ns Værdiansættelserne<br />
overhove<strong>de</strong>t for en stor Del ere basere<strong>de</strong> paa ældre Taxter, <strong>de</strong>r ikke<br />
svare til nuværen<strong>de</strong> Markedspriser. Samtlige fra Distrietet udförte Varer ere<br />
toldfrie. For Finmarks<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stötte Toldkammernes Antegnelser<br />
sig hovedsagelig til Angivelser fra Skipperne. Med Hensyn til <strong>de</strong> tii<br />
Udlan<strong>de</strong>t, u<strong>de</strong>nfor Finmarken, udförte Varer, har for flere Posters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
vist sig Uoverensstemmelser mellem Toldkammerets og Kjöbmæn<strong>de</strong>nes<br />
Exportlister, hvori forövrigt Varer af mindre Betydning ikke fin<strong>de</strong>s optagne.<br />
Paa disse Kjöbmæn<strong>de</strong>nes for Udlan<strong>de</strong>t ifjor trykte Lister fandtes ingen Værdier<br />
opfort for <strong>de</strong> udskibe<strong>de</strong> Varer. De i <strong>de</strong>nne Beretning anförte officielle<br />
Talstörrelser give saale<strong>de</strong>s ikke et al<strong>de</strong>les nöiagtigt Bille<strong>de</strong> af Distrietets Han<strong>de</strong>l<br />
med Udlan<strong>de</strong>t.<br />
Af <strong>de</strong>nne Tabel vil <strong>de</strong>t sees, at ogsaa <strong>1886</strong> Aars Export betegner en bety<strong>de</strong>lig<br />
Nedgang i Archangels Han<strong>de</strong>l paa Udlan<strong>de</strong>t, forsaavidt Værdien af <strong>de</strong><br />
exportere<strong>de</strong> Varer angaar. Ogsaa <strong>de</strong> exportere<strong>de</strong> Kvanta ere s<strong>om</strong> Regel bety<strong>de</strong>lig<br />
mindre end forrige Aar. Af Hovedartiklerne er <strong>de</strong>t kun Trælasten, <strong>de</strong>r<br />
udviser en Forögelse, nemlig med c:a 4,500 Pet. Standards.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> efter Kjöbmæn<strong>de</strong>nes Exportlister udarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> Tabel viser<br />
til hvilke Lan<strong>de</strong> Archangels vigtigere Exportvaror ifjor blev udfört, Exporten<br />
til norsk Finmarken ikke taget i Betragtning.
603
604<br />
Fra Onega og Soroka var Udfarsolen af Trælast ifjor noget större end<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar; fra Mesen <strong>om</strong>trent uforandret.<br />
Efterfølgen<strong>de</strong> Tabel udviser Districtets samle<strong>de</strong> Trælastexport <strong>de</strong> sidste<br />
fem Aar.<br />
I foregaaen<strong>de</strong> Femaarsperio<strong>de</strong> 1881 —1885, var Districtets samle<strong>de</strong> Trælastexport<br />
239,838 Pet. Standard.<br />
Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en med norsk Finmarken.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel giver en Oversigt over Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en mellem norsk<br />
Finmarken og Konsulatdistrictet <strong>de</strong> sidste fem Aar.
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 42<br />
Import. Export.<br />
605
606<br />
Af Importopgaverne vil sees at Districtets samle<strong>de</strong> Indförsel af Fiskevarer<br />
fra norsk Finmarken, saltet Sild medregnet, ifjor skal have udgjort 868,829<br />
Pud, værdsat til Srb. 725,395, hvilket er c:a 180,000 Pud mere end i 1885.<br />
S<strong>om</strong> oftere anfört stötte Toldkammernes Opgaver sig til lose Med<strong>de</strong>lelser fra<br />
Kaptajnerne og ere formentlig li<strong>de</strong>t paali<strong>de</strong>lige. Indkjöbene i Norge vare ifjor<br />
dyre, og tör <strong>de</strong>rfor Importen have været mindre end opgivet. Den beregne<strong>de</strong><br />
Værdi synes ogsaa for höi, naar hensees til Erfaringerne fra forrige Aars<br />
Höstmarked i Archangel.<br />
Districtets Udförsel af Kornvarer til norsk Finmarken opgives for <strong>1886</strong><br />
i <strong>de</strong>t Hele at have belöbet sig til 447,376 Pud af beregnet Værdi Srb.<br />
452,540. Prisen var i S<strong>om</strong>merens förste Del c:a 95 Kopek pr. Pud, kontant<br />
Betaling.<br />
Sammenlagt Værdi af Fjoraarets Import og Export giver Srb. 1,346,761<br />
eller <strong>om</strong>trent 16,000 Rubel mere end i 1885.<br />
Districtets Fiskerier:<br />
Den tilreisen<strong>de</strong> Almue paa Murman, k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> fra Trakterne vestenfor<br />
Hvi<strong>de</strong>soen, opgives ifjor at have bestaaet af 1,963 Personer eller 344 færre<br />
end i 1885.<br />
Ifölge Opgave fra Archangels Toldkammer, skal ifjor fra Murman være<br />
indfort her til Ste<strong>de</strong>t 102,140 Pud forskjellige Fiskevarer til Værdi Srb.<br />
106,064.<br />
Til S:t Petersburg skal fra Murman være udfort 156,155 Pud Fiskevarer.<br />
Fra Kysten af Hvi<strong>de</strong>soen angives Tilforselen til Archangel af forskjellige<br />
Fiskevarer ifjor at have udgjort 101,196 Pud til Værdi 122,258 Rubel.<br />
Fangsten paa Novaja-Zemlja angives til: 5,170 Pud Tran, Værdi 964<br />
Rubel; Hvidfisk og andre Skind 735 St., Værdi 325 Rubel; Skind af Landdyr<br />
173 St., Værdi 1,150 Rubel; 148 Pud Lax til Værdi 515 Rubel.<br />
Hvalfangsten paa Murman dreves s<strong>om</strong> tidligere af <strong>de</strong> to Selskaber i<br />
Jeretic og Ara, hvert mod 2 Dampskibe. Fangsten udgjor<strong>de</strong> for Jeretic-<br />
8elskabets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> 55 Hval, for Ara-selskabets mellem 20 og 30.<br />
Fiskeriselskabet Ribak har ligele<strong>de</strong>s fortsat sin for nogle Aar si<strong>de</strong>n paabegyndte<br />
Virks<strong>om</strong>hed.<br />
I forrige Aars Indberetning <strong>om</strong>taltes, at man hav<strong>de</strong> til Hensigt at oprette<br />
en Bank med Statstilskud s<strong>om</strong> Grundfond for Udlaan paa billige Vilkaar til<br />
Districtets Kystbefolkning. Denne Plan er i <strong>1886</strong> forsaavidt realiseret, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n i Archangel væren<strong>de</strong> Filial af <strong>de</strong>n Keiserlige Bank er bleven bemyndiget<br />
til at anven<strong>de</strong> indtil 30,000 Rubel til saadanne Laan.<br />
Af andre Foranstaltninger til Ophjælp af Forhol<strong>de</strong>ne paa Murman kan<br />
nævnes, at <strong>de</strong>t ved Nylands mekaniske Værksted i Kristiania bygge<strong>de</strong> Politidampskib<br />
ifjor ank<strong>om</strong> via Vardö og <strong>de</strong>rpaa paabegyndte sin Fart mellem Fiskeværene<br />
paa Murman.<br />
Ligele<strong>de</strong>s blev <strong>de</strong>t nye Kloster i Petehinga grundlagt un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>meren<br />
<strong>1886</strong>, og et Antal Munke overflytte<strong>de</strong> fra Solovetski Kloster i Hvi<strong>de</strong>havet.<br />
Hostmarke<strong>de</strong>t i Archangel medförte stor Skuffelse for P<strong>om</strong>arerne og foranledige<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>m store Tab. I Mands Min<strong>de</strong> skal man ikke have oplevet et saa<br />
elendigt Marked. S<strong>om</strong> Hovedaarsag anförtes Befolkningens daarlige ökon<strong>om</strong>iske<br />
Tilstand, <strong>de</strong>r nödsage<strong>de</strong> <strong>de</strong>m til at indskrænke sit Forbrug af Fisk og erstatte<br />
<strong>de</strong>nne ved an<strong>de</strong>n Fastemad, saas<strong>om</strong> billige Grönsager og Sap, hvoraf man ifjor<br />
hav<strong>de</strong> en usædvanlig rig Höst.<br />
Ved Marke<strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse betaltes for Fisk saltet, direkte i Fartöierne,<br />
fölgen<strong>de</strong> Priser:
607<br />
For stor Torsk Srb. 0.85—0.96 pr Pud<br />
» » Kveite » 2.60—3.— »<br />
» Sei 0.50—0.60 »<br />
» mid<strong>de</strong>ls Torsk » 0.65—0.75 »<br />
» Kveite 2.—<br />
» » Sei » 0.20 — 0.22 » »<br />
» » Hyser 0.30 — 0.40<br />
» Brasmer 0.25 — 0.30 »<br />
Da faa Kjöbere hav<strong>de</strong> indfun<strong>de</strong>t sig fra Oplan<strong>de</strong>t, sank Priserne uafbrudt.<br />
Ved Marke<strong>de</strong>ts Slutning vare fölgen<strong>de</strong> Priser gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>:<br />
For stor Torsk.... Srb. 0.66—0.80 pr Pud<br />
Kveite 2.— »<br />
» Sei » 0.40—0.50<br />
mid<strong>de</strong>ls Torsk » 0.40 — 0.50 » »<br />
» » Kveite indtil l'/a Rubel<br />
» Sei 0.15 — 0.18 pr Pud<br />
» Hyser » 0.2 5 »<br />
Brasmer » 0.20<br />
Alle ovenstaaen<strong>de</strong> Priser gjæl<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> nævnt, Fisk saltet direkte i Far<br />
töierne; <strong>de</strong>n fra Land <strong>om</strong>bordbragte Saltfisk stod gjennemsnitlig 15 Kopek<br />
billigere pr Pud.<br />
Överflödig Agnsild fra Finmarken og Murman blev i Löbet af Marke<strong>de</strong>l<br />
saagodts<strong>om</strong> usælgelig eller afhæn<strong>de</strong><strong>de</strong>s til Priser un<strong>de</strong>r en halv Rubel pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Varens Kvalitet var slet.<br />
Store Partier af Fjoraarets Fisk hav<strong>de</strong>s i Behold ved Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse<br />
1887.<br />
Skibsfarten paa Archangel aabne<strong>de</strong>s ifjor <strong>de</strong>n 30:e Mai ved et par Dampskibes<br />
Ank<strong>om</strong>st efter nogle Dages Ophold i Isen foran Sviatnos.<br />
Dvinaens Opgang hav<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t Sted <strong>de</strong>n 8:e Mai, og viser <strong>de</strong>t sig saale<strong>de</strong>s,<br />
at et Tidsrum af c:a 3 Uger her forlöbe efter Flo<strong>de</strong>ns Opgang, in<strong>de</strong>n<br />
Fartbierne söge at k<strong>om</strong>me ind i Hvi<strong>de</strong>soen.<br />
Da jeg i Mai Maaned 188C forlad Vardö for med förste Dampskib at<br />
k<strong>om</strong>me ind til Archangel, fandtes <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n nævnte norske Havn flere Skibe,<br />
<strong>de</strong>r efter ful<strong>de</strong>ndt Udlosning afvente<strong>de</strong> nærmere Efterretninger fra Archangel<br />
for at tiltræ<strong>de</strong> Reisen didhen. Det vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor vistnok være nyttigt, <strong>om</strong> Konsulatets<br />
Telegram til Indre-Departementet angaaen<strong>de</strong> Dvinaens Opgang befordre<strong>de</strong>s<br />
vi<strong>de</strong>re til <strong>de</strong> vigtigste Byer, <strong>de</strong>r anlöbes af Archangelsfarerne. An<strong>de</strong>n<br />
Un<strong>de</strong>rretning <strong>om</strong> Udsigterne for Skibsfartens Aabning kan un<strong>de</strong>r almin<strong>de</strong>lige<br />
Omstændighe<strong>de</strong>r ikke ventes fra Konsulatets Si<strong>de</strong>, da <strong>de</strong>t ofte er vandskeligt<br />
at angive nogen bestemt Dag, fra hvilken Adgangen til Hvi<strong>de</strong>havet kan ansees<br />
<strong>de</strong>finitivt fri. Vind- og Ström-forhold kan <strong>de</strong>n ene Dag aabne Passage for en<br />
dristig Seiler, men <strong>de</strong>n næste Dag kan Tilgangen atter være spærret.<br />
Skibsförere bör <strong>de</strong>rfor ikke vente an<strong>de</strong>n Un<strong>de</strong>rretning end Med<strong>de</strong>lelsen<br />
<strong>om</strong> Dvinaens Opgang og niaa <strong>de</strong>rpaa, un<strong>de</strong>r Veiledning af <strong>de</strong>n fra Konsulatets<br />
Si<strong>de</strong> stadig fremholdte Regel <strong>om</strong> c:a 3 Ugers Mellemrum mellem Dvinaens<br />
Opgang og Navigationens Paabegyn<strong>de</strong>lse, indrette sig efter Omstændighe<strong>de</strong>rne.<br />
For <strong>de</strong> Fartoiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ere <strong>de</strong>stinere<strong>de</strong> til Archangel, kan<br />
<strong>de</strong>t efter in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aars (1887) Erfaring endnu tilföies, at selv <strong>om</strong> Isforhol<strong>de</strong>ne<br />
et enkelt Aar skul<strong>de</strong> stille sig usædvanligt gunstigt, kan man ikke<br />
være sikker paa, at Seillöbet over Barren er oplod<strong>de</strong>t og afmærket, eller Böier
608<br />
og Fyrskib er bragt paa sin Plads, forend et Tidsrum af c:a 14 Dage er hengaaet<br />
efter Islösningen i Dvinaen. Et Fartöi fra Murmanskysten, <strong>de</strong>r spekulere<strong>de</strong><br />
i tidlig Aabning af Skibsfarten, og s<strong>om</strong> ogsaa fandt Indseilingen til<br />
Hvi<strong>de</strong>havet fri for Is usædvanlig tidlig, k<strong>om</strong> paa Grund, fordi Farvan<strong>de</strong>t endnu<br />
ikke var afmærket.<br />
Med Hensyn til Skibsafgifterne in<strong>de</strong>n Districtet er kun Forandring skeet<br />
for Lodsafgifterne i Archangel, i<strong>de</strong>t nye Lodsregler udstedtes <strong>de</strong>n 18:e<br />
Januar <strong>1886</strong>.<br />
Efter disse erlag<strong>de</strong>s ifjor fölgen<strong>de</strong> Afgifter for Ind- eller Udlosning:<br />
For et Skib af indtil 400 Keg.-Tons Drægtighed Srb. 1.00 pr Fod dybgaaen<strong>de</strong><br />
» » 400—600 » » » 1.50 » »<br />
» » 600 og större » » » 2.— » »<br />
Desu<strong>de</strong>n erlag<strong>de</strong>s af ethvert Fartöi u<strong>de</strong>n Undtagelse 2 Kopek pr Registerton.<br />
Damp- og Seilskibe, <strong>de</strong>r i Havnen ikke indtage fuld Ladning men medförte<br />
Lægtere, hav<strong>de</strong> foru<strong>de</strong>n ovennævnte Betaling tillige at betale 3 Rubel<br />
for hver Lægter.<br />
Desu<strong>de</strong>n stipulere<strong>de</strong>s særskildte Satser for at före Fartöierne fra <strong>de</strong>t ene<br />
Sted til <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t in<strong>de</strong>n Havneoinraa<strong>de</strong>t.<br />
Ogsaa ifjor var enkelte Skibsfbrere accreditere<strong>de</strong> hos Bankierfirmaer i S:t<br />
Petersburg og <strong>de</strong>rved uafhængige af herværen<strong>de</strong> Coursberegning. S<strong>om</strong> i tidligere<br />
Beretninger gjentagen<strong>de</strong> fremhævet, tjener en saadan Accreditering af<br />
Skipperne til at hol<strong>de</strong> Archangels Kjöbmandskurs in<strong>de</strong>n rimelige Grænser. Den<br />
ved Han<strong>de</strong>lskonventionen mellem Kjöbmæn<strong>de</strong>ne ifjor fastsatte Kurs var 25<br />
Pence for Rubelen. S:t Petersburg Kurs, <strong>de</strong>r efter Kgl. Resolution af 28:<strong>de</strong><br />
Mai <strong>1886</strong> lægges til Grund ved Beregningen af Skibsafgifterne, har un<strong>de</strong>r<br />
Navigationsti<strong>de</strong>n varieret mellem 23.25 og 23.50 Pence.<br />
Konsulatafgifterne af Skibene udgjor<strong>de</strong> tilsammen Srb. 929.2 3, hvoraf af<br />
norske Skibe Srb. 79 3.10 og af svenske Srb. 136.13.<br />
Paa K<strong>om</strong>munikationsvæsenets Omraa<strong>de</strong> er li<strong>de</strong>t at notere. Ingen nye Veieller<br />
Jernbaneforbin<strong>de</strong>lser ere anlagte, men nu og da in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> Aviserne <strong>om</strong><br />
Beretninger <strong>om</strong> Projecter, <strong>de</strong>r ere un<strong>de</strong>r Overveielse in<strong>de</strong>n vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Ministerier,<br />
og s<strong>om</strong> til<strong>de</strong>ls skulle gjöres til Gjenstand for Un<strong>de</strong>rsögelser i Marken.<br />
Til Istandbringelse af en Forbin<strong>de</strong>lse mellem Sibirien og Petschora synes<br />
<strong>de</strong>n russiske Rigmand Sibiriakoff, hvis Projecter oftere har været <strong>om</strong>talt i<br />
Konsulatets Rapporter, nu at have faaet en Konkurrent, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r anstilles Un<strong>de</strong>rsögelser<br />
for Anlægget af en Jernbanelinie mellem <strong>de</strong> nævnte Trakter.<br />
Hvorvidt disse Un<strong>de</strong>rsögelser) ville före til noget Resultat tör være tvivls<strong>om</strong>t,<br />
men <strong>de</strong>t kan noteres, at Petschoratrakterne i <strong>de</strong>n senere Tid fra flere Hold<br />
synes at være bleven Gjenstand for Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Et Project, <strong>de</strong>r nu er indtraadt i Un<strong>de</strong>rsögelsernes Stadium, er <strong>de</strong>n i<br />
lang Tid paatænkte Kanalforbin<strong>de</strong>lse mellem Onegasöen og Hvi<strong>de</strong>havet. En<br />
Række Smaasöer og Flo<strong>de</strong>r vil lette Realisationen af <strong>de</strong>tte Foretagen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
dog antages at ville udfordre en Kapital af 8 Millioner Rubel.<br />
Til Udbedring af Farvan<strong>de</strong>t mellem Archangel og Dvinas Bar er af Statsmidler<br />
bevilget 450,000 Rubel. Om Tidspunktet naar eller Maa<strong>de</strong>n hvorpaa<br />
disse Penge skulle anven<strong>de</strong>s, erfarer man hersteds intet. Antagelig vil man<br />
begyn<strong>de</strong> med Muddringsarbei<strong>de</strong> paa Barren.<br />
I <strong>1886</strong> er Telegrafforbin<strong>de</strong>lsen fra Onega skudt frem til Suma, <strong>de</strong>rmed<br />
Expres kan naaes fra Soroka, <strong>de</strong>n eneste af Hvi<strong>de</strong>soens Exportste<strong>de</strong>r <strong>de</strong>r<br />
endnu var u<strong>de</strong>n enhver Forbin<strong>de</strong>lse med Telegrafnettet.
609<br />
Det af Staten subventionere<strong>de</strong> Archangel—Murmanske Dampskibsselskab<br />
udförte sidste Aar <strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>lige Antal Reiser fra Archangel til Vardö—<br />
Vadsö med Anlöb af Fiskeværene paa Murman og Byen Kola.<br />
Ifölge Opgave fra Dampskibsselskabets Direction skal være befordret:<br />
1885 .<strong>1886</strong><br />
Fra Archangel til Vardö—Vadsö 14,273 Pud 22,150 Pud<br />
» Murman » 4,468 » 4,800<br />
» Vardö—Vadsö B Archangel 8,021 » 10,336 »<br />
» Murman 11,324 B 7,762 »<br />
Un<strong>de</strong>r Tilbagereisen fra Archangel til Petersburg Hösten <strong>1886</strong> forliste<br />
Selskabets störste Skib, »Archangelsk», totalt paa Kysten af Norge i Nærhe<strong>de</strong>n<br />
af Mandal. Et nyt og större Dampskib er indkjöbt i England og vil blive<br />
sat i Kute in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> S<strong>om</strong>mer.<br />
Un<strong>de</strong>r Fjoraaret udbetaltes Fragtforskud til Skibene af Archangels Afla<strong>de</strong>re<br />
efter fölgen<strong>de</strong> Beregning for Sölvrubel.<br />
2 Md London 25<br />
Amsterdam 125<br />
Hamburg 212<br />
Paris 265<br />
Belize (Britiska Honduras) <strong>de</strong>n 2 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>).<br />
C. Falsen.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,960 tons <strong>och</strong> 21<br />
norska <strong>om</strong> 7,830 tons.<br />
A. Williamson.<br />
Calcutta <strong>de</strong>n 5 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 633 tons <strong>och</strong> 5<br />
norska <strong>om</strong> 1,568 tons.<br />
Med hänsyn till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>na har <strong>de</strong>t senast förflutna <strong>år</strong>et knappast<br />
varit bättre än <strong>år</strong>en <strong>de</strong>rförut, <strong>och</strong> för några af v<strong>år</strong>a exportartiklar har priset<br />
ytterligare fallit.
610<br />
B<strong>om</strong>ullsskör<strong>de</strong>n var god <strong>och</strong> prisen voro till en början för<strong>de</strong>laktiga, men<br />
småning<strong>om</strong> föllo <strong>de</strong> högst betydligt. Per bazar mahnd <strong>om</strong> 82 1/8 ll. engelsk<br />
vigt notera<strong>de</strong>s:<br />
fine Bengal 15 rup.<br />
fully good 13 »<br />
good - 12 »<br />
fully good fair 11 »<br />
Indigoskör<strong>de</strong>n gaf 130,000 mahnd mot 108,750 mahnd föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>;<br />
<strong>de</strong> sämre qvaliteterna höllo sig uppe i samma pris ungefär s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
men <strong>de</strong> bättre sorterna <strong>de</strong>remot föllo med 50 à 60 rupees. Utförseln uppgick<br />
till 33,600 lådor.<br />
Téodlingen vinner allt mera utbredning <strong>och</strong> utförseln uppgick till 78,023,722<br />
$ mot 68.030,135 ll. <strong>år</strong>et förut.<br />
A hvete har varit liflig efterfrågan för utförsel till Europa, men med småning<strong>om</strong><br />
fallan<strong>de</strong> pris. Den nya skör<strong>de</strong>n antogs blifva mycket god <strong>och</strong> stora<br />
försäljningar kontrahera<strong>de</strong>s, men sedan har <strong>de</strong>t visat sig att förväntningarna<br />
varit öfverdrifna, <strong>och</strong> hafva prisen fallit här un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong> stigit i Europa.<br />
Utförseln till Europa af jute un<strong>de</strong>r 1885—<strong>1886</strong> uppgick till 1,735,000<br />
balar <strong>om</strong> 400 S; för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> beräknas <strong>de</strong>n till 1,800,000 balar.<br />
I följd af <strong>de</strong>n tryckta silfvermarkna<strong>de</strong>n har kursen på 6 måna<strong>de</strong>rs vexlar<br />
på London gått ned ända till 1 sh. 4 1/4 d. per rupee, men vid <strong>år</strong>ets slut ha<strong>de</strong><br />
kursen åter gått upp till 1 sh. 6 d.<br />
A. Ritz.<br />
Levuka (Fijiöarna) <strong>de</strong>n 15 januari 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Intet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg besökte distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Victoria (Hongkong) <strong>de</strong>n 1 april 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Kopsen.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 23 norska fartyg <strong>om</strong> 23,409 tons.<br />
Så väl införsel s<strong>om</strong> utförsel hafva fortgått i mycket stor skala, men resultatet<br />
har icke varit tillfredsställan<strong>de</strong>, beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t låga silfverpriset <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>raf förorsaka<strong>de</strong> osäkerheten i kursen för sterling.<br />
Förrå<strong>de</strong>n af importartiklar voro mycket stora, <strong>och</strong> <strong>de</strong> försök några köpmän<br />
gjor<strong>de</strong> att höja prisen i proportion till kursfallet visa<strong>de</strong> sig fruktlösa. Det<br />
tor<strong>de</strong> dock ej dröja länge innan <strong>de</strong> kinesiska handlan<strong>de</strong>na blifva nödsaka<strong>de</strong> att<br />
betala högre pris, enär förrå<strong>de</strong>n minskats <strong>och</strong> efterfrågan <strong>från</strong> <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t<br />
är i tilltagan<strong>de</strong>. I <strong>de</strong> kinesiska hamnarna hän<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t allt emellanåt att<br />
nya tullafgifter påläggas. Fartyg s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit till Kanton hafva un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong>
611<br />
fått återvända hit utan att lossa, emedan egarne icke velat betala <strong>de</strong> nya afgifterna.<br />
För närvaran<strong>de</strong> finnas icke några utsigter att några jernvägsbyggna<strong>de</strong>r skola<br />
k<strong>om</strong>ma till stånd i provinsen Kwantung.<br />
Ett kinesiskt bolag har bildats för tillgodogöran<strong>de</strong> af en silfvergrufva här<br />
i närheten; två sockerraffina<strong>de</strong>rier äro fortfaran<strong>de</strong> i verksamhet, ett repslageri<br />
<strong>och</strong> ett pappersbruk likale<strong>de</strong>s.<br />
Här finnas förträffliga dockor för <strong>de</strong> största <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfartyg.<br />
För exportörer stäl<strong>de</strong> sig kursen för<strong>de</strong>laktigt, <strong>och</strong> frakterna till Europa<br />
<strong>och</strong> Amerika voro låga, i följd hvaraf en mycket stark utförsel eg<strong>de</strong> rum, i<br />
synnerhet till Amerika.<br />
Frakterna voro låga un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, men en förbättring k<strong>om</strong>mer säkerligen att<br />
inträda, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t tor<strong>de</strong> då blifva liflig efterfrågan för ångbåtar passan<strong>de</strong> för<br />
kustfarten. För sådant ändamål vilja kineserna hafva ångbåtar s<strong>om</strong> lasta 18,000<br />
à 20,000 pieuls, äro försedda med 2 däck <strong>och</strong> sidoportar samt icke ligga mera<br />
än 12 à 14 fot lasta<strong>de</strong>.<br />
Kinesiska exportörer sätta stort vär<strong>de</strong> på <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartygsbefälhafvarnes<br />
förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>och</strong> uppmärksamma sätt, <strong>och</strong> <strong>de</strong> skulle gerna se<br />
att flera af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg besökte kusten.<br />
Mycket obetydligt svenskt jern <strong>och</strong> stål inför<strong>de</strong>s hit, <strong>och</strong> man måste beklaga<br />
att <strong>de</strong>n kinesiska markna<strong>de</strong>n så mycket försummas af <strong>de</strong> svenska fabrikanterna.<br />
Kineserna inse mycket väl att <strong>de</strong>t är för<strong>de</strong>laktigt för <strong>de</strong>m att köpa<br />
goda qvaliteter, <strong>och</strong> <strong>de</strong> hafva börjat vänja sig vid <strong>de</strong> höga pris s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa qvaliteter<br />
betinga. Handlan<strong>de</strong>na erkänna <strong>de</strong> öfverlägsna egenskaperna hos <strong>de</strong>t svenska<br />
jernet <strong>och</strong> stålet, men <strong>de</strong>t är ett faktum att <strong>de</strong> ej se mycket <strong>de</strong>raf. Om<br />
fabrikanterna un<strong>de</strong>r några <strong>år</strong> ville sända prof hit, är jag öfvertygad att <strong>de</strong>ras<br />
agenter skulle lyckas inleda betydliga affarer.<br />
De japanska tändsticksfabrikerna hafva lyckats förbättra sin tillverkning<br />
<strong>och</strong> hafva kastat oerhörda qvantiteter goda stickor i markna<strong>de</strong>n; <strong>de</strong>ssa hafva<br />
föredragits framför <strong>de</strong> svenska då <strong>de</strong> stält sig 30 à 40 % billigare. Svenska<br />
säkerhetständstickor, s<strong>om</strong> för ett <strong>år</strong> sedan betaltes med 22 à 24 doll, pr kista<br />
<strong>om</strong> 50 gross, säljas nu för 18 doll. De svenska stickorna äro obestridligen<br />
bättre än <strong>de</strong> flesta, <strong>om</strong> icke alla <strong>de</strong> japanska tillverkningarna i fråga <strong>om</strong> förmåga<br />
att brinna <strong>och</strong> <strong>om</strong> förmåga att motstå inverkan af fukt samt på <strong>de</strong>t hela<br />
taget; kun<strong>de</strong> <strong>de</strong> säljas till ungefär samma pris s<strong>om</strong> <strong>de</strong> japanska, skulle <strong>de</strong> senare<br />
nog kunna undanträngas, men i annat fall är <strong>de</strong>t att befara att afsättningen<br />
för svenska stickor snart blir försvinnan<strong>de</strong> liten.<br />
För svenskt <strong>och</strong> norskt öl är här ej mycket afsättning; <strong>de</strong>t är företrä<strong>de</strong>svis<br />
engelskt <strong>och</strong> tyskt öl s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer i markna<strong>de</strong>n. Ett klart, lätt öl,<br />
s<strong>om</strong> kan säljas för 7.60 à 8 doll, per låda <strong>om</strong> 4 dussin »quarts», är hvad<br />
man här vill hafva.<br />
Af norsk fisk eg<strong>de</strong> icke någon införsel rum; för stockfisk finnes nog en<br />
marknad, men <strong>de</strong>nna vara kan ej bära höga frakter <strong>och</strong> höga pris i hemlan<strong>de</strong>t<br />
samt har att här täfla med en sorts japansk stockfisk.<br />
TJtsigterna för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> äro gynsamma i så måtto att man hoppas<br />
på att affärerna skola k<strong>om</strong>ma i ett sundare läge <strong>och</strong> blifva mera vinstgifvan<strong>de</strong>,<br />
helst <strong>om</strong> en lycklig lösning af silfverfrågan kun<strong>de</strong> åstadk<strong>om</strong>mas.<br />
Seip.
Singapore <strong>de</strong>n 19 mars 1887.<br />
612<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 517 tons <strong>och</strong> 28<br />
norska <strong>om</strong> 25,695 tons.<br />
Någon direkt utförsel häri<strong>från</strong> till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> icke rum, <strong>och</strong><br />
införseln af svenska <strong>och</strong> norska varor gick s<strong>om</strong> vanligt öfver London, Hamburg<br />
<strong>och</strong> Antwerpen.<br />
Förfrågningar hafva gjorts hos mig <strong>om</strong> <strong>de</strong>t icke skulle vara möjligt att<br />
inleda direkta affärsförbin<strong>de</strong>lser med importörer härstä<strong>de</strong>s, men jag fruktar att<br />
<strong>de</strong>tta icke skulle lyckas, ty alla firmor härstä<strong>de</strong>s verkställa sina uppköp gen<strong>om</strong><br />
sina representanter i London eller på kontinenten. Detta sätt har sina för<strong>de</strong>lar,<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong> icke producenterna äro villiga att skicka sina varor hit i konsignation,<br />
tror jag icke att någon förändring kan åstadk<strong>om</strong>mas.<br />
Priset för svenska tändstickor har hållit sig mellan 19 <strong>och</strong> 24 doll, per<br />
kista, beroen<strong>de</strong> på qvalitet <strong>och</strong> märke; mot slutet af <strong>år</strong>et inverka<strong>de</strong>s dock priset<br />
menligt af <strong>de</strong>n stora införseln af japanesiska stickor, hvilka utbjödos till<br />
15'/, a 16 1/2, doll, per kista.<br />
Så vidt jag kunnat finna, inför<strong>de</strong>s endast 25 tons svenskt jern, s<strong>om</strong> sål<strong>de</strong>s<br />
för 4.05 doll.; <strong>de</strong>n största efterfrågan här är för skotskt jern; <strong>de</strong>t svenska anses<br />
för dyrt.<br />
Af svensk tjära inför<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kring 300 »casks», s<strong>om</strong> sål<strong>de</strong>s efter 8 à 10<br />
doll. Vid <strong>år</strong>ets slut notera<strong>de</strong>s 9 6 /8 doll.<br />
Krut har länge införts uteslutan<strong>de</strong> af engelsk tillverkning, men försök har<br />
nu gjorts med tyskt krut. Priset var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mellan 12 2/4 <strong>och</strong> ll 3/4 doll,<br />
per picul. En ny qvalitet kan antagligen icke vinna insteg här med mindre<br />
<strong>de</strong>n, åtminstone till en början, utbju<strong>de</strong>s till lägre pris.<br />
Frakterna notera<strong>de</strong>s vid <strong>år</strong>ets slut i London för seglan<strong>de</strong> fartyg: »<strong>de</strong>adweight»<br />
20 sh. per 20 cwt, svart peppar 20 sh. per 12 cwt, hudar 22 sh. 6<br />
d. per 10 cwt, rotting 15 sh. 6 d. per 7 cwt; för ångfartyg: tenn 10 sh. per<br />
20 cwt, »<strong>de</strong>adweight» 20 à 25 sh. per 20 cwt, svart peppar 35 sh. per 12<br />
cwt, guttapercha 40 sh. per 12 cwt, rotting 20 sh. per 7 cwt <strong>och</strong> »measurement»<br />
35 sh. per 50 fot.<br />
Större <strong>de</strong>len af utförseln till Europa g<strong>år</strong> nu med ångbåtar, men åtskilligt<br />
sän<strong>de</strong>s dock ännu med seglan<strong>de</strong> fartyg.<br />
Hela antalet ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> 3,139 <strong>om</strong> 2,566,858 tons <strong>och</strong> afgångna<br />
3,072 fartyg <strong>om</strong> 2,508,998 tons.<br />
Vär<strong>de</strong>t af importen uppgick till 77,277,536 doll., utvisan<strong>de</strong> en tillväxt<br />
af 2,988,546 doll, i jemförelse med 1885; vär<strong>de</strong>t af utförseln uppgick till<br />
60,578,615 doll., utvisan<strong>de</strong> en minskning af 849,623 doll.<br />
Från <strong>och</strong> med 1 januari 1887 hafva fyrpenningarne ökats med <strong>om</strong>kring<br />
30 %i <strong>och</strong> utgöra <strong>de</strong> nu ungef<strong>år</strong> 3 cents per reg.-ton.<br />
Kursen var vid <strong>år</strong>ets slut: 4 måna<strong>de</strong>rs bankvexlar på London 3 sh. 4 d.<br />
à 3 sh. 8 d. per doll.; <strong>de</strong>n vexla<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mellan 3 sh. 5 3/8 d. <strong>och</strong> 3 sh.<br />
1 d. Så länge silfret fortfar att vexla i pris, kan man icke vänta någon<br />
stadga i kursen.<br />
J. B. Cuthbertson.
613<br />
Havanna (Cuba) <strong>de</strong>n 26 mars 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>).<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,505 tons <strong>och</strong> 52<br />
norska <strong>om</strong> 26,935 tons.<br />
Fullk<strong>om</strong>ligt lugn har fortfaran<strong>de</strong> varit rådan<strong>de</strong> här på ön. Den k<strong>om</strong>mersiella<br />
ställningen är oförändrad, <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i allmänhet <strong>och</strong> i synnerhet importaffären<br />
har alltjemt lidit af <strong>de</strong>t stora prisfallet på socker. Konkurrensen med<br />
<strong>de</strong> hvitbetodlan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rna har tryckt ned priset till <strong>de</strong>n lägsta punkt <strong>de</strong>t någonsin<br />
varit, <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> ej plantageegame lyckats införa besparingar i produktionskostna<strong>de</strong>rna,<br />
skulle icke många hafva uthärdat krisen.<br />
Man beräknar att <strong>år</strong>ets skörd skall gifva ungefär samma resultat s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets.<br />
Ingen direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse har egt rum mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
<strong>och</strong> distriktet. Med undantag af Spanien har icke någon sockerutförsel egt<br />
rum häri<strong>från</strong> till Europa.<br />
Ganska liflig skeppsfart har egt rum på Förenta staterna <strong>och</strong> god efterfrågan<br />
varit på lastrum till någorlunda för<strong>de</strong>laktiga frakter.<br />
Den nu pågåen<strong>de</strong> tobaksskör<strong>de</strong>n anses otillfredsställan<strong>de</strong> bå<strong>de</strong> i afseen<strong>de</strong> å<br />
qvalitet <strong>och</strong> qvantitet.<br />
Honolulu (Havaï) <strong>de</strong>n 9 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>).<br />
Edward Francke.<br />
Af svenska fartyg besökte 1 <strong>om</strong> 569 tons distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>och</strong> af<br />
norska 4 <strong>om</strong> 2,422 tons.<br />
Vär<strong>de</strong>t af utförseln uppgick <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 10,457,285 doll., utvisan<strong>de</strong> en<br />
tillväxt af 1,387,967 doll, i jemförelse med <strong>år</strong> 1885. Vär<strong>de</strong>t af införseln utgjor<strong>de</strong><br />
4,877,738 doll, eller 1,047,194 doll, mera än <strong>år</strong> 1885.<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättningen med Förenta staterna utgjor<strong>de</strong> 94 % af hela v<strong>år</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning.<br />
Den förnämsta exportartikeln är socker, uppgåen<strong>de</strong> i vär<strong>de</strong> till 9,775,132<br />
doll, <strong>och</strong> i qvantitet till 216,223,615 "8 eller 44,873,301 S mera än <strong>år</strong> 1885.<br />
Han<strong>de</strong>lsflottan utgjor<strong>de</strong>s af 58 fartyg <strong>om</strong> 13,529 tons eller 7 fartyg <strong>om</strong><br />
4,280 tons mera än <strong>år</strong>et förut.<br />
Bland fartyg s<strong>om</strong> inklarera<strong>de</strong> intogo <strong>de</strong> amerikanska främsta rummet med<br />
220 stycken <strong>om</strong> 128,224 tons; bland afgåen<strong>de</strong> fartyg gingo 227 till amerikanska<br />
hamnar.<br />
Immigrationen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et bestod af 195 kineser, 868 japaneser <strong>och</strong> 584<br />
portugiser.<br />
Den öka<strong>de</strong> utförseln af socker beror icke så mycket <strong>de</strong>rpå att odlingen<br />
ökats, utan mera på ett förbättradt produktionssätt. Sv<strong>år</strong>igheten för plantageegarne<br />
är att skaffa sig arbetare; s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t visat sig att hvita arbetare ioke
614<br />
passa, måste man Tända sig till Japan <strong>och</strong> Kina. Man hoppas äfven pä att<br />
kunna erhålla goda arbetare <strong>från</strong> azoriska öarna.<br />
Ett nytt lån på 2,000,000 doll, har upptagits i London. För att skaffa<br />
Btatsverket öka<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ster hafva <strong>de</strong>ls vissa införselsafgifter, <strong>de</strong>ls ock åtskilliga<br />
skatter höjts.<br />
H. W. Schmidt.<br />
Batavia (Ne<strong>de</strong>rländska Ostindien) <strong>de</strong>n 29 maj 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 8 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,468 tons<br />
» » » i barlast 1 svenskt » » 603 »<br />
Till » afgingo med last 8 svenska » » 4,239 »<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo » 30 norska » » 20,627 »<br />
» B » i barlast 15 » B B 11,314 »<br />
Till » afgingo med last 54 » » » 38,671 »<br />
» » i barlast 3 » B B 2,292 »<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> <strong>från</strong> 1885: 1 svenskt fartyg <strong>och</strong> 14 norska<br />
» till 1887: 2 svenska » » 2 »<br />
Ingen direkt införsel eg<strong>de</strong> rum hit <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
I fråga <strong>om</strong> införseln är jag icke i tillfälle att lemna några upplysningar,<br />
men tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n hafva uppgått till samma qvantitet s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1885.<br />
Prisen på jern höllo sig sämre uppe än 1885. Svensk vara betinga<strong>de</strong><br />
per picul 7.75 à 9 fl., engelsk 4 à 6.25 fl., galvaniseradt jern 10 à 11.50 fl.<br />
Det svenska jernet ha<strong>de</strong> oaktadt sina erkändt öfverlägsna egenskaper mindre<br />
åtgång i följd af <strong>de</strong> tryckta konjunkturerna, s<strong>om</strong> manat afnämarne, i synnerhet<br />
sockerfabrikanterna, att använda billigare material.<br />
Äfven stål sjönk till 5 à 7.7 5 fl. per kilogram.<br />
Koppar <strong>och</strong> gul metall inför<strong>de</strong>s mera än konsumtionen kräf<strong>de</strong>, <strong>och</strong> prisen<br />
folio <strong>de</strong>rfor på förstnämnda artikel till 46 a 56 fl., på <strong>de</strong>n sistnämnda till 45<br />
à 50 fl.<br />
Bly rönte ringa efterfrågan ut<strong>om</strong> hos téodlare. Blyplattor sål<strong>de</strong>s till 10<br />
à 12 fl., tackor till 8 à 9 fl.<br />
Zink <strong>och</strong> spelter betaltes med 15 à 16.50 fl.<br />
Trådspik gäl<strong>de</strong> 6.50 à 10 fl., kopparspik 50 à 53 fl.<br />
Sås<strong>om</strong> synes, var <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med metaller mycket tryckt <strong>och</strong> importörer af<br />
svensk vara måste hafva lidit förluster gen<strong>om</strong> konkurrensen med billigare tysk.<br />
Stenkol införas hufvudsakligen sås<strong>om</strong> bränsle för ångbåtar <strong>och</strong> fabriker. De<br />
förra hafva dock ofta kol <strong>om</strong> bord för återresan till Col<strong>om</strong>bo eller A<strong>de</strong>n, <strong>och</strong><br />
äfven sockerfabrikerna använda mindre <strong>de</strong>raf gen<strong>om</strong> förbättringar i maskinerierna.<br />
Engelsk vara stod i 18 à 20 fl., australisk i 12 à 14.50 fl. per ton.<br />
Med tjära var markna<strong>de</strong>n väl försedd; prisen voro mycket vacklan<strong>de</strong>, för<br />
svensk tillverkning 16 à 22 fl., för stenkoistjära 8.60 à 14 fl.<br />
Petroleum inför<strong>de</strong>s i betydligt större mängd än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, 2,700,000<br />
»cases» mot 1,700,000 »cases» <strong>år</strong> 1885. Priset gick <strong>från</strong> 4 ända ned till 3<br />
fl. per »case», men höj<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>refter till 3.20 fl. vid leverans <strong>från</strong> bord <strong>och</strong><br />
med tull<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r för köparen. Sedan <strong>de</strong>n 1 mars har tullen satts till 25
615<br />
cents per hektoliter i stället för 6 % ad yalorem, hvartill k<strong>om</strong>mer en accis<br />
af 1.76 fl.<br />
Svenska tändstickor kun<strong>de</strong> icke konkurrera med andra slag, hvilka säl<strong>de</strong>s<br />
till 60 à 70 fl., då <strong>de</strong> förra måste hållas uppe i 95 fl.<br />
Cement tillverkas ännu icke på platsen, men kapital är redan anskaffadt<br />
för en fabrik, <strong>och</strong> man har såle<strong>de</strong>s snart att vänta konkurrens med <strong>de</strong>t utländska<br />
fabrikatet. Priset höll sig fortfaran<strong>de</strong> uppe i 7.5 0 à 9 fl. per barrel.<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt eg<strong>de</strong> ingen direkt utförsel rum häri<strong>från</strong> till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena. De vigtigaste utförselsartiklarne voro:<br />
Socker 5,418,656 piculs mot 6,592,733 piculs <strong>år</strong> 1885<br />
Kaffe 1,008,977 » » 724,055 B »<br />
Ris 762,910 » » 303,729 » »<br />
Peppar 35,006 » J> 15,506 » B<br />
Andra kryddor 7,224 » » 4,283 » B<br />
Té 3,247,319 kg. » 2,568,675 kg. »<br />
Tobak 163,249 piculs » 150,468 piculs B<br />
Damargummi 17,399 i> 14,672 » »<br />
Guttaperka o. kautschuk 358 » » 240 » B<br />
Tenn 133,349 » 122,543 » B<br />
Botting 37,215 » » 21,736 » »<br />
Indigo 1,537,309 < » 1,786,989 « B<br />
Hudar 419,095 stycken » 368,418 stycken B<br />
Arrak 3,075 leaguers» 3,869 leaguers B<br />
Kinabark 2,172,394 » 1,286,528
616<br />
22 <strong>de</strong>cember 24,600 piculs Malang, ord. à 42.63 fl. per picul<br />
400 » Sisir, vestind. » 45,95 » »<br />
100,000 piculs.<br />
Vid auktionerna på Sumatra-kaffe sål<strong>de</strong>s:<br />
l:a 2:a<br />
30 mars 14,180 piculs à 47.05 fl., 200 piculs à 23.10 fl.<br />
6 juli 11,780 » » 52.28 » 200 » » 20.75 »<br />
27 september 9,515 » » 54.54 » 200 » » 21.10 »<br />
22 <strong>de</strong>cember 14,870 » s 57.46 » 200 » » 23.— »<br />
50,345 piculs 800 piculs.<br />
Regeringens öfriga forråd mottogos af <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>bud i Europa, ne<strong>de</strong>rländska<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ssällskapet.<br />
På Sumatra var kaffeskör<strong>de</strong>n knappare än 1885. Sjukd<strong>om</strong>en på kaffebusken<br />
spri<strong>de</strong>r sig <strong>och</strong> har redan känbart inverkat på 1887 <strong>år</strong>s skörd.<br />
Ne<strong>de</strong>rländska regeringen har sedan <strong>de</strong>n 1 juni <strong>1886</strong> nedsatt utförselsafgiften<br />
på kaffe <strong>från</strong> 3 fl. till 1 fl. per 100 kilogram.<br />
Af ris utför<strong>de</strong>s stora qvantiteter. Skör<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong>s af 30,000 piculs<br />
Kan<strong>de</strong>nghauer, 40,000 piculs Indramayoe samt 20,000 piculs Kevius <strong>och</strong> andra<br />
sorter.<br />
Peppar utför<strong>de</strong>s i större mängd ån föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Priset var i början på<br />
<strong>år</strong>et 38 à 43.50 fl., men sjönk sedan till 36 fl.<br />
Af andra kryddor utför<strong>de</strong>s muskotbl<strong>om</strong>ma, muskotnötter, kryddnejlikor,<br />
kanel m. m., tillsammans 7,224 piculs. De båda sistnämnda kryddorna lemna<strong>de</strong><br />
en öfvermåttan rik skörd. Försäljningen sked<strong>de</strong> uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> privat<br />
hand.<br />
Té odlas i allt större utsträckning för att konkurrera med Ceylon <strong>och</strong><br />
britiska Indien, men prisen i Europa äro föga uppmuntran<strong>de</strong>.<br />
Tobak har slagit väl till un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en <strong>och</strong> lönar sig jemförelsevis<br />
bäst att odla. Nästan hela skör<strong>de</strong>n g<strong>år</strong> till Europa för plantageegarnes räkning.<br />
Priset på damargummi höll sig mellan 49 <strong>och</strong> 52 fl. per picul.<br />
Guttaperka <strong>och</strong> kautschuk vexla<strong>de</strong> mellan 80 <strong>och</strong> 110 fl. per picul, allt<br />
efter qvalitet.<br />
Bänka- <strong>och</strong> Billitontenn stodo i samma pris s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Från regeringens<br />
grufvor gick afkastningen s<strong>om</strong> vanligt till Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna. Af Billitontenn<br />
sål<strong>de</strong>s på auktionerna härstä<strong>de</strong>s öfver 68,000 piculs till pris varieran<strong>de</strong><br />
mellan 67 <strong>och</strong> 71.85 fl.<br />
Produktionen af indigo var mindre än eljest på grund af sjukd<strong>om</strong> hos<br />
plantan, särskildt i resi<strong>de</strong>nset Djocja. Plantageegarne afsatte sina förråd direkt<br />
på Europa.<br />
Buffelhudar gäl<strong>de</strong> 28 à 42 cents, kohudar 40 à 50 cents per »pound».<br />
Arrak, bästa qvalitet, betinga<strong>de</strong> 105 à 120 fl., sekunda 80 à 90 fl. Af<br />
sirap framstäld vara fann knappast köpare.<br />
Kinabark produceras i växan<strong>de</strong> mängd <strong>och</strong> g<strong>år</strong> i sin helhet till Europa.<br />
Kegeringens plantager lemna<strong>de</strong> 1,627,000 % privata 547,000 S.<br />
En öfversigt af fraktfarten un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmaste <strong>år</strong>en, räknadt s<strong>om</strong> vanligt<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 juli till <strong>de</strong>n 30 juni, utvisar:<br />
Segelfartyg Ångfartyg Tons<br />
1880—1881 235 46 256,207<br />
1881—1882 261 100 343,219
617<br />
1882—1883 245 99 361,680<br />
1883—1884 243 122 395,673<br />
1884—1885 316 110 447,844<br />
1885 — <strong>1886</strong> 256 102 401,491<br />
1 juli—31 <strong>de</strong>c. <strong>1886</strong> 185 56 261,355<br />
Segelfartyg till Kanalen för or<strong>de</strong>r, Cadiz eller Lisaabon för or<strong>de</strong>r eller<br />
till Amerika erhöllo i frakt:<br />
1 juli—31 <strong>de</strong>cember<br />
Högst Lägst<br />
1 januari—30 juni<br />
Högst Lägst<br />
1880 60 sh. 50 sh. 50 sh. 45 sh.<br />
1881 70 B 50 » 60 » 50 »<br />
1882 57 » 6 d. 32 » 6 d. 60 » 50 »<br />
1883 60 » 37 » 6 » 52 » 6 d. 32 » 6 d.<br />
1884 - 55 » 40 » 60 B 30 »<br />
1885 40 B 20 » 40 » 30 »<br />
<strong>1886</strong> 40 » 22 » 6 » 35 » 18 »<br />
Till Australien var frakten 22 sh. 6 d. à 17 sh. 6 d., till Auckland i<br />
nägra fall 20 sh. à 17 sh. 6 d.<br />
Frakten vexla<strong>de</strong> för ångare högst betydligt. På <strong>de</strong> regelbundna linierna<br />
till Holland var <strong>de</strong>n för kaffe per läst <strong>om</strong> 1,800 kilogram 70 à 80 fl., för ris<br />
<strong>och</strong> tenn per läst <strong>om</strong> 2 tons resp. 40 à 50 <strong>och</strong> 20 fl., för té 30 sh. per ton<br />
<strong>om</strong> 40 kub.-fot, för indigo per läst <strong>om</strong> 1,300 kilogram 90 à 120 fl., för hudar<br />
per läst <strong>om</strong> 1,200 kilogram 75 à 95 fl., för socker, vid fraktbrist, per<br />
ton cwt 30 à 40 sh. Några få icke reguliera ångare befrakta<strong>de</strong>s på vilkor,<br />
s<strong>om</strong> icke bekantgjor<strong>de</strong>s, men tor<strong>de</strong> i intet fall hafva erhållit mera än 35 à 40<br />
sh., ett ytterst lågt pris för lossningsskyldighet i Me<strong>de</strong>lhafshamn, på kontinenten<br />
eller i England. Att frakterna stodo så lågt <strong>1886</strong> k<strong>om</strong> sig af <strong>de</strong>n tryckta<br />
markna<strong>de</strong>n i Europa, <strong>och</strong> någon förbättring un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> tor<strong>de</strong> ej vara<br />
att vänta, med mindre <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iska systemet <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s ändras, särskildt till<br />
förmån för v<strong>år</strong> export af socker.<br />
Hamnen Tandjong Prioh öppna<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 15 mars 1887 <strong>och</strong> anlöpes allmänt<br />
af ångare, men är föga besökt af segelfartyg. Helsotillstån<strong>de</strong>t på platsen har<br />
ansenligt förbättrats.<br />
Till efterk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> af h. exc. utrikesministerns cirkulär af <strong>de</strong>n 15 sistl.<br />
juli f<strong>år</strong> jag med<strong>de</strong>la, att på Java finnes endast 1 firma, hvari någon svensk<br />
eller norrman är direkt intresserad, nemligen exporthuset Falkman & C:o, hvaremot<br />
åtskilliga af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> un<strong>de</strong>rsåtar flerstä<strong>de</strong>s äro anstälda sås<strong>om</strong><br />
biträ<strong>de</strong>n. De flesta af härvaran<strong>de</strong> importfirmor skulle utan tvifvel befinnas huga<strong>de</strong><br />
att emottaga lager i konsignation af svenska <strong>och</strong> norska artiklar, <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa<br />
vore säljbara <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> konkurrera med andra län<strong>de</strong>rs. Skulle någon affärsman<br />
i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena önska träda i direkt förbin<strong>de</strong>lse med <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus här<br />
på platsen, skall jag med nöje stå till tjenst med upplysningar. För närvaran<strong>de</strong><br />
gä alla affärer med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena gen<strong>om</strong> mellanhän<strong>de</strong>r i Holland.<br />
På grund af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lse Macassar erhållit sås<strong>om</strong> hamn, har h. exc.<br />
utrikesministern <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s inrättat ett vice konsulat. Af <strong>de</strong> 32 fartyg, s<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> besökte platsen, voro 10 norska <strong>och</strong> 1 svenskt. Utförseln best<strong>år</strong><br />
i kaffe, gummi, kopal, perlor, kryddor <strong>och</strong> koprah. Fartyg erhålla lättare<br />
frakt un<strong>de</strong>r mars—juni, då kaffeskeppningen påg<strong>år</strong>. Inga hamnum gäl<strong>de</strong>r, lots<br />
penningar eller dylika afgifter erläggas.<br />
W. Suermondt.
Tanger <strong>de</strong>n 1 september 1887.<br />
618<br />
(Årsberättelse för <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.)<br />
Distriktet besöktes af 1 svenskt segelfartyg <strong>om</strong> 269 tons, hvilket ank<strong>om</strong><br />
uti barlast <strong>från</strong> Gibraltar till Mazagan, hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong>t afgick med last af bönor<br />
till England.<br />
9 norska segelfartyg <strong>om</strong> tillhopa 1,086 tons ank<strong>om</strong>mo till olika hamnar<br />
in<strong>om</strong> distriktet, <strong>de</strong>raf till Lar<strong>och</strong>e <strong>och</strong> Casablanca (Daral-Boida) 1 till hvar<strong>de</strong>ra<br />
platsen <strong>och</strong> till Saffi 7. Intet af <strong>de</strong>ssa fartyg ank<strong>om</strong> dock <strong>från</strong> Sverige<br />
eller Norge, 2 anlän<strong>de</strong> med last af socker <strong>från</strong> Antwerpen <strong>och</strong> Amsterdam, <strong>de</strong><br />
öfriga uti barlast. Alla <strong>de</strong>ssa fartyg afgingo med last af bönor <strong>och</strong> majs till<br />
England. Frakten belöpte sig i allmänhet till 2 shillings per engelsk quarter.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pa distriktet utgjor<strong>de</strong> sålunda tillsammans<br />
10 fartyg <strong>om</strong> 1,355 tons mot 3 fartyg <strong>om</strong> 667 tons 1885 <strong>och</strong> 1 fartyg <strong>om</strong><br />
72 tons 1884.<br />
I konsulatafgifter upptogos vid vicekonsulsstationerna endast kr. 7.2 0 af<br />
svenska fartyg samt kr. 50.4 2 af norska fartyg.<br />
Till kejsardömet Marocko ank<strong>om</strong>mo summa 1,980 fartyg <strong>om</strong> 567,577 tons,<br />
för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på följan<strong>de</strong> hamnar:<br />
Dessa fartyg tillhör<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> nationer:
619<br />
År 1885 ank<strong>om</strong>mo till kejsardömet Marockos hamnar 1,648 fartyg <strong>om</strong><br />
479,738 tons.<br />
Från kejsardömet Marocko afgingo är <strong>1886</strong> 1,972 fartyg <strong>om</strong> 567,719<br />
tons, för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på följan<strong>de</strong> hamnar:<br />
Dessa fartyg tillhör<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> nationer:<br />
År 1885 afgingo <strong>från</strong> kejsardömet Marockos hamnar 1,642 fartyg <strong>om</strong><br />
473,244 tons.<br />
Någon direkt utförsel till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> icke rum.<br />
Fullt tillförlitliga statistiska uppgifter Ur sv<strong>år</strong>t, för att icke säga <strong>om</strong>öjligt<br />
att här erhålla; men efter hek<strong>om</strong>na uppgifter var vär<strong>de</strong>t i S. af utförseln frän<br />
kejsardömet Marocko <strong>år</strong> <strong>1886</strong> summa 1,325,960.<br />
Detta af naturen rikt utrusta<strong>de</strong> lands utförsel skulle utan tvifvel betydligt<br />
förökas, ifall icke <strong>de</strong> höga utförseltullarne la<strong>de</strong> hin<strong>de</strong>r i vägen. Utförseln<br />
af hvete <strong>och</strong> korn är fortfaran<strong>de</strong> ett privilegium för sultanen.<br />
Utaf följan<strong>de</strong> tabell synes till hvilka främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>från</strong> hvilka<br />
marockanska hamnar <strong>de</strong>nna utförsel egt rum:
620<br />
Utförsel.<br />
De hufvudsakligare artiklar s<strong>om</strong> utföras <strong>från</strong> kejsardömet Marocko äro,<br />
nämnda efter <strong>de</strong>ras storlek s<strong>om</strong> utförsel varor: spanmål, olja, ull, hudar, skinn<br />
<strong>och</strong> lä<strong>de</strong>r, lefvan<strong>de</strong> oxar, frukt <strong>och</strong> grönsaker, ägg, vax, tofflor, gummi, kött,<br />
fogel <strong>och</strong> fisk, yllevaror, mattor, h<strong>år</strong>, färger, diverse marockanska industriartiklar<br />
samt horn.<br />
Vär<strong>de</strong>t uti £ af Marockos uifortel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tre <strong>år</strong>en har varit:<br />
1884 £ 875,365<br />
1885 » 1,109,201<br />
<strong>1886</strong> » 1,325,960<br />
Enligt <strong>de</strong> statistiska uppgifter s<strong>om</strong> erhållits var vär<strong>de</strong>t i £ af införseln<br />
till kejsardömet Marocko <strong>år</strong> <strong>1886</strong> summa 1,525,172.<br />
Utaf följan<strong>de</strong> tabell synes <strong>från</strong> hvilka främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> till hvilka<br />
marockanska hamnar <strong>de</strong>nna införsel egt rum:
621<br />
Införsel.<br />
Frän Sverige hitk<strong>om</strong> s<strong>om</strong>maren <strong>1886</strong> fregatten Vanadis med prof pä<br />
åtskilliga svenska varor, <strong>och</strong> ank<strong>om</strong> senare på hösten ett danskt fartyg med<br />
en last jern <strong>och</strong> trävaror samt diverse andra artiklar. Såluoda inför<strong>de</strong>s direkt<br />
<strong>från</strong> Sverige varor utaf olika slag till ett ungefärligt vär<strong>de</strong> af något öfver £<br />
2 100. Dessa varor bestodo förnämligast utaf: oförädla<strong>de</strong> trävaror <strong>och</strong> snickerivaror,<br />
stång <strong>och</strong> finjern samt stål, åkerbruks- <strong>och</strong> handredskap, grofsmi<strong>de</strong>, gjutgods,<br />
spik, skrufvar, knifvar, hästskosöm <strong>och</strong> prof af hästskor, gångjern, lås,<br />
jern <strong>och</strong> messingstråd, tändstickor, ljus, tvål <strong>och</strong> parfymer samt exportöl, punsch<br />
<strong>och</strong> bränvin. Dessut<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mo två pianos, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t lycka<strong>de</strong>s att få sälja, men<br />
man f<strong>år</strong> icke tro, att alla möjliga artiklar <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena egentligen<br />
kunna p<strong>år</strong>äkna någon alsättning här.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 43
622<br />
Vär<strong>de</strong>t på hvad s<strong>om</strong> införts indirekt <strong>från</strong> Sverige kan icke uppgifvas, men<br />
best<strong>år</strong> hufvudsakligast <strong>och</strong> egentligen utaf jern <strong>och</strong> plankor. Enligt en upp-<br />
.gift s<strong>om</strong> jag fått utaf <strong>de</strong>n tillförordna<strong>de</strong> vicekonsuln i Mogador, har endast<br />
till <strong>de</strong>n platsen <strong>från</strong> England införts »Fer <strong>de</strong> Sué<strong>de</strong>» uti 23,677 stänger, till<br />
ett vär<strong>de</strong> af £ 4,250. Till hela lan<strong>de</strong>t påstås vara infördt stangjern af olika<br />
slag för öfver £ 17,000. Svenskt jern är sedan gamla ti<strong>de</strong>r väl kändt <strong>och</strong><br />
vär<strong>de</strong>radt uti Marocko, särskildt vid tillverkning af vapen. En stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong><br />
införda trävarorna tor<strong>de</strong> ursprungligen k<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, ehurn<br />
<strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>mit indirekt, hufvudsakligast öfver England <strong>och</strong> Gibraltar. Efter<br />
med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter inför<strong>de</strong>s trävaror till ett vär<strong>de</strong> af ej fullt £ 4,000.<br />
Ingen direkt införsel <strong>från</strong> Norge eg<strong>de</strong> rum, men hitk<strong>om</strong> indirekt mindre<br />
partier af klippfisk samt måhända äfven något trävaror, dock är <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt<br />
att uppgifva några belopp. Klippfisk använ<strong>de</strong>s af <strong>de</strong> kristna <strong>och</strong> judarne. Un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et har försök gjorts att införa klippfisk bland araberna, men har <strong>de</strong>tta<br />
åtminstone ännu icke ledt till något resultat. Äfven har försök gjorts att införa<br />
en sort torr, pressad sill, packad på ett särskildt sätt, för att användas i<br />
stället för <strong>de</strong> pressa<strong>de</strong> <strong>och</strong> salta<strong>de</strong> sardinerna, ehuru <strong>de</strong>ssa äro mindre. Likaså<br />
göras försök med att införa andra norska artiklar, sås<strong>om</strong> papper, tändstickor,<br />
hästskosöm, spik med mera.<br />
De hufvudsakligare artiklar s<strong>om</strong> införas till kejsardömet Marocko äro,<br />
nämnda efter <strong>de</strong>ras storlek s<strong>om</strong> införselsvaror: b<strong>om</strong>ullsvaror, socker, klä<strong>de</strong>, té,<br />
silke, ljus, jern i stänger, glasvaror etc, skinn <strong>och</strong> lä<strong>de</strong>r, specerier, sprit, vin<br />
<strong>och</strong> öl, messings- <strong>och</strong> kopparvaror, metallvaror af olika slag, b<strong>om</strong>ull, silkesvaror,<br />
petroleum etc, kaffe, kemikalier, parfymerier <strong>och</strong> drogvaror, husgeråd etc., tobak,<br />
mat- <strong>och</strong> kryddkramvaror, trävaror af olika slag, tändstickor, papper, färger,<br />
konditori- <strong>och</strong> sockervaror, yllevaror, stålvaror, bro<strong>de</strong>ri, guldvaror etc, mjöl,<br />
marmorskifvor, spik samt knifsmedsarbete.<br />
Vär<strong>de</strong>t uti £ af Marockos införsel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tre <strong>år</strong>en har varit:<br />
1884 £ 915,820<br />
1885 » 1,208,523<br />
<strong>1886</strong> » 1,525,172<br />
En nybildad norsk agenturfirma, hrr P. Chr. Hoffmann & C:o, har etablerat<br />
sig uti <strong>de</strong>t närbelägna Gibraltar, <strong>och</strong> har <strong>de</strong>nna firma anmält sig hafva<br />
för afsigt att äfven göra affärer här uti lan<strong>de</strong>t samt försöka <strong>om</strong> möjligt införa<br />
varor <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Man bör icke hafva för stora förhoppningar <strong>om</strong> livad s<strong>om</strong> åtminstone tills<br />
vidare kan göras uti <strong>de</strong>tta land, hvilket fortfaran<strong>de</strong> st<strong>år</strong> på en låg utvecklingsgrad.<br />
Här är också en stor konkurrens mellan <strong>de</strong> större industrilän<strong>de</strong>rna. Importen<br />
af tyska varor tilltager <strong>år</strong>ligen, ehuru en stor <strong>de</strong>l, sås<strong>om</strong> ofvan nämnts,<br />
icke hitk<strong>om</strong>mer direkt. Jag begagnar äfven <strong>de</strong>tta tillfälle att påpeka, att man<br />
i allmänhet uti första rummet fäster sig vid varans billighet <strong>och</strong> endast i andra<br />
rummet vid <strong>de</strong>ss varaktighet. Àkerbruksmaskiner <strong>och</strong> redskap sås<strong>om</strong> <strong>de</strong> brukas<br />
uti mera civilisera<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r kunna ännu icke räkna på någon nämnvärd afsättning<br />
bland araberna, hvilka fortfaran<strong>de</strong> vilja använda <strong>de</strong> primitiva mo<strong>de</strong>ller s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> alltid varit vana vid. Man bör sålunda rätta sig efter <strong>de</strong>ras smak <strong>och</strong> söka<br />
tillverka efter <strong>de</strong> brukliga mo<strong>de</strong>llerna i lan<strong>de</strong>t. Hästskor <strong>och</strong> hästskosöm, äfvens<strong>om</strong><br />
skor <strong>och</strong> söm för mulåsnor <strong>och</strong> åsnor tyckas kunna blifva afsättningsartiklar.<br />
Ljus börjar blifva en icke obetydlig införselsvara, <strong>och</strong> voro <strong>de</strong> ljus,<br />
s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige, af god beskaffenhet <strong>och</strong> <strong>om</strong>tyckta, men stäl<strong>de</strong> sig<br />
dyra i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> sär<strong>de</strong>les billiga ljus, hvilka här mest användas <strong>och</strong><br />
äro af tysk, belgisk, fransk samt något obetydligt engelsk tillverkning. På senare<br />
<strong>år</strong>en hafva betydliga qvantiteter ljus börjat införas <strong>från</strong> <strong>de</strong> två först-
623<br />
nämnda län<strong>de</strong>rna, ehuru <strong>de</strong> icke hitk<strong>om</strong>ma direkt. Förr liar nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
brukats vaxtändstickor, men un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en har börjat införas säkerhetständstickor.<br />
Något papper till billigt pris tor<strong>de</strong> möjligen äfven kunna p<strong>år</strong>äkna<br />
afsättning.<br />
Flera reguliera ångbåislinier upprätthålla förbin<strong>de</strong>lsen mellan Marocko <strong>och</strong><br />
Europa:<br />
Från Gibraltar till Tanger. Hrr M. H. Bland & C:o <strong>och</strong> Longlanda<br />
Cowell & C:o i Gibraltar hafva hvar<strong>de</strong>ra två ångare, s<strong>om</strong> göra nästan dagliga<br />
resor mellan <strong>de</strong>ssa platser.<br />
Med Cadiz är flera gånger i veckan ångbåtsk<strong>om</strong>munikation me<strong>de</strong>lst hrr<br />
»Sons of Th<strong>om</strong>as Haynes» ångare, hvilka för närvaran<strong>de</strong> äfven åtnjuta un<strong>de</strong>rstöd<br />
af spanska staten, enär <strong>de</strong> föra <strong>de</strong>n europeiska posten, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer öfver<br />
Spanien. In<strong>om</strong> några måna<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t stora »Spanska Transatlantiska Ångbåtsbolaget»<br />
att öfvertaga <strong>de</strong>nna postångbåtslinie samt hvar annan dag afgå <strong>från</strong><br />
Cadiz <strong>och</strong> hit <strong>och</strong> hvar annan dag häri<strong>från</strong> till Cadiz. Detta senare bolag påstås<br />
äfven k<strong>om</strong>ma att upprätta en ångbåtslinie ett par gånger i måna<strong>de</strong>n till<br />
<strong>de</strong> marockanska hamnarna vid Atlantiska hafvet.<br />
Från London till Tanger <strong>och</strong> marockanska hamnarna vid Atlantiska hafvet<br />
till <strong>och</strong> med Mogador samt åter samma väg till London. »The Mersey Steamship<br />
C<strong>om</strong>pany», hrr Forwood Brothers C:o i London äro redare för <strong>de</strong>ssa ångare,<br />
s<strong>om</strong> två gånger i måna<strong>de</strong>n afgå <strong>från</strong> London.<br />
Från Marseille till Tanger <strong>och</strong> marockanska hamnarna vid Atlantiska hafvet<br />
till <strong>och</strong> med Mogador, samt <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> vanligen till Kanarieöarna ooh åter<br />
samma väg till Marseille. »C<strong>om</strong>pagnie <strong>de</strong> Navigation Marocaine», hrr N. Paquet<br />
Ainé & C:o uti Marseille äro redare för <strong>och</strong> till stor <strong>de</strong>l egare af <strong>de</strong>nna ångbåtslinie<br />
på Marocko. Två gånger i måna<strong>de</strong>n afg<strong>år</strong> en af <strong>de</strong>ras ångare <strong>från</strong><br />
Marseille.<br />
Från Marseille <strong>och</strong> Algeriets hamnar till Tanger. »C<strong>om</strong>pagnie Générale<br />
Transatlantique» un<strong>de</strong>rhåller en gång i veckan <strong>de</strong>nna ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse. Hvar<br />
annan vecka anlöpa <strong>de</strong>ssa ångare äfven Malaga, bå<strong>de</strong> på hitresa <strong>från</strong> <strong>och</strong> återresa<br />
till Algeriets hamnar <strong>och</strong> Marseille. Denna ångbåtslinie har un<strong>de</strong>rstöd af<br />
franska staten, enär <strong>de</strong>ss ångare medföra post.<br />
Från Hamburg till Tanger är i allmänhet en gång i måna<strong>de</strong>n lägenhet<br />
med hrr Rob. M. Sl<strong>om</strong>an j:rs ångare, s<strong>om</strong> på resa till <strong>och</strong> <strong>från</strong> Barcelona <strong>och</strong><br />
Genua äfven anlöpa Tanger.<br />
Uti slutet af <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> början af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> för<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>rhandlingar mellan<br />
härvaran<strong>de</strong> engelska, tyska <strong>och</strong> franska ministrarne å ena sidan samt ett<br />
af sultanen hitsändt <strong>om</strong>bud å <strong>de</strong>n andra, röran<strong>de</strong> förändringar uti <strong>de</strong> nu beståen<strong>de</strong><br />
traktaterna med kejsardömet Marocko; <strong>de</strong>ssa förändringar afsågo först<br />
<strong>och</strong> främst att få en välbehöflig nedsättning uti <strong>de</strong>tta lands exporttullar hvilka<br />
äro allt för höga, varieran<strong>de</strong> för olika slags varor. Man sökte äfven få medgifvet<br />
rätt för hvar <strong>och</strong> en att, mot en viss, lägre exporttull, få exportera<br />
hvete <strong>och</strong> korn. Importtullen är nu för alla varor 10 procent af varans vär<strong>de</strong>.<br />
De nyssnämnda un<strong>de</strong>rhandlingarna led<strong>de</strong> dock icke till något resultat utan upphör<strong>de</strong><br />
i börjau af april månad <strong>1886</strong>.<br />
Tanger har numera telegrafisk förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>n öfriga verl<strong>de</strong>n, me<strong>de</strong>lst<br />
en af »the Eastern Telegraph C<strong>om</strong>pany» nedlagd un<strong>de</strong>rvattenskabel till Gibraltar.<br />
Den telegrafiska förbin<strong>de</strong>lsen öppna<strong>de</strong>s i början af sistlidne februari månad.<br />
Skör<strong>de</strong>n var <strong>år</strong> <strong>1886</strong> god <strong>och</strong> helsotillstån<strong>de</strong>t uti hela lan<strong>de</strong>t godt.<br />
Elias Cassel.
Stettin <strong>de</strong>n 20 augusti 1887.<br />
624<br />
(Årsberättelse för 188S.)<br />
II*<br />
Ångbåtsfarten mellan Stettin <strong>och</strong> Swinemttn<strong>de</strong> öppna<strong>de</strong>s sistl. <strong>år</strong> i slutet<br />
af mars med tillhjelp af Köpenhamns isbrytare <strong>och</strong> ungefär fjorton dagar tidigare<br />
än s<strong>om</strong> utan <strong>de</strong>nnes bistånd skulle hafva egt rum. Spanmålsskör<strong>de</strong>n var<br />
åter mycket rik <strong>och</strong> införseln gynna<strong>de</strong>s af ovanligt vackert vä<strong>de</strong>r; <strong>de</strong>remot<br />
befanns fruktskör<strong>de</strong>n otillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
V<strong>år</strong> införsel sjöle<strong>de</strong>s var 28,720 tonnen (<strong>om</strong> 1,000 kilogram) mindre än<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hufvudsakligen en följd af don inhemska rika skör<strong>de</strong>n; införseln<br />
har, med uteslutning af spanmålstillförseln för båda <strong>år</strong>en, för öfriga artiklar<br />
tilltagit un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> med 47,094 tonnen, ehuru <strong>sjöfart</strong>en hit öppna<strong>de</strong>s fem<br />
veckor senare. Utförseln, s<strong>om</strong> 1885 steg med 95,307 tonnen = to., tilltog<br />
ytterligare med 40,537 to., fastän <strong>om</strong>kring 10,000 to. trä mindre utför<strong>de</strong>s.<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen sjöle<strong>de</strong>s utgjor<strong>de</strong> i tonnen à 1,000 kilogram:<br />
I Swinemun<strong>de</strong> incl. Stettin. Deraf i Stettin allena.<br />
<strong>1886</strong> 1885 <strong>1886</strong> 1885<br />
Införsel 1,320 709 1,295,724 977.537 1,006,257<br />
Utförsel 619,239 573,125 589,377 548,840<br />
Af Stettins införsel k<strong>om</strong>mo 43.39 °4 <strong>från</strong> England, 15.43 "4 frän Ryssland,<br />
15.08 % <strong>från</strong> tyska hamnar, 7.01 % <strong>från</strong> Förenta Staterna, 5.10 %<br />
<strong>från</strong> Sverige (mot 2.9 1 % <strong>år</strong> 1885), 3.20 % <strong>från</strong> Norge (mot 3.38 % <strong>år</strong><br />
1885), 3.16 % <strong>från</strong> Belgien, 3,38 % <strong>från</strong> Holland, 1.85 % <strong>från</strong> Frankrike,<br />
1.75 % <strong>från</strong> Danmark, 1.21 % <strong>från</strong> Spanien o. s. v., alla andra län<strong>de</strong>r<br />
hvar<strong>de</strong>ra un<strong>de</strong>r 1 %.<br />
Af utförseln gingo 25.25 % till England, 18.68 % till tyska hamnar,<br />
14.19 % till Holland, 10.94 % till Sverige (mot 11.96 % <strong>år</strong> 1885), 7.32<br />
% till Förenta Staterna, 7.26 %' till Kyssland, 6.09 "4 till Danmark, 3.16<br />
% till Frankrike, 2.7 8 % till Norge (mot 3.01 % <strong>år</strong> 1885), 2.78 % till<br />
Spanien <strong>och</strong> alla öfriga län<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r 1 %.<br />
Drägtigheten af <strong>de</strong> till Stettin med last ank<strong>om</strong>na sjögåen<strong>de</strong> fartygen var<br />
2,765,869 kubikmeter <strong>år</strong> <strong>1886</strong> mot 2,846,107 <strong>år</strong> 1885. Vigten af utförseln<br />
öfver Swinemttn<strong>de</strong> tilltog i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et med 8 %<br />
rymdinnehållet af <strong>de</strong> med last afgångna fartygen <strong>de</strong>remot blott med 6 %.<br />
Me<strong>de</strong>lstorleken af <strong>de</strong> i härvaran<strong>de</strong> hamn ank<strong>om</strong>na <strong>sjöfart</strong>ygen föröka<strong>de</strong>s<br />
samtidigt frän 803 till 870 kubikmeter = m 3 .<br />
Bland <strong>de</strong> med last för Swinemun<strong>de</strong> <strong>och</strong> Stettin <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
ank<strong>om</strong>na fartyg anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige: 313 ångfartyg <strong>om</strong> 241,509 m 3 mot<br />
269 <strong>om</strong> 198,878 m 3 <strong>år</strong> 1885, <strong>och</strong> samtidigt 97 segelfartyg <strong>om</strong> 13,182 m 3<br />
mot 74 <strong>om</strong> 11,330 m 3 ; <strong>från</strong> Norge: 140 ångfartyg <strong>om</strong> 158,555 m 3 mot 129<br />
<strong>om</strong> 114,390 m3 <strong>år</strong> 1885, <strong>och</strong> 50 segelfartyg <strong>om</strong> 10,089 m 3 mot 42 <strong>om</strong> 8,472<br />
m 3 <strong>år</strong> 1885; <strong>från</strong> Danmark: 88 ångfartyg <strong>om</strong> 87,792 m 3 <strong>och</strong> 194 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 18,398 m'; <strong>från</strong> Storbritannien: 656 ångare <strong>om</strong> 1.283,201 m 3 <strong>och</strong> 349<br />
seglare <strong>om</strong> 180,358 m 3 ; <strong>från</strong> Ryssland: 207 ångfartyg <strong>om</strong> 321,345 m 3 <strong>och</strong><br />
* Afd. I se aid. 33.
625<br />
18 seglare <strong>om</strong> 7,665 m 3 ; <strong>från</strong> Nordamerika: 44 äogare <strong>om</strong> 219,328 m 3 <strong>och</strong><br />
79 segelfartyg <strong>om</strong> 149,535 m 3 ; vidare anlän<strong>de</strong> med last sistl. fir <strong>från</strong> Holland<br />
58 ångare <strong>och</strong> 6 seglare; <strong>från</strong> Belgien resp. 27 <strong>och</strong> 6; <strong>från</strong> Frankrike<br />
resp. 27 <strong>och</strong> 17; <strong>från</strong> Spanien resp. 14 <strong>och</strong> 1 etc. Hela antalet i barlast<br />
<strong>från</strong> utrikes orter ank<strong>om</strong>na fartyg sistl. <strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong> 41 ång- <strong>och</strong> 67 segelfartyg.<br />
I Swinemun<strong>de</strong> ensamt lossa<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t hela blott 335 äng- <strong>och</strong> 50<br />
segelfartyg.<br />
Med last afgingo sistl. <strong>år</strong> till Sverige: 231 ångfartyg <strong>om</strong> 215,702 m 3<br />
mot 190 <strong>om</strong> 166,201 m 3 <strong>år</strong> 1885, <strong>och</strong> 155 segelfartyg <strong>om</strong> 25,936 m 3 mot<br />
130 <strong>om</strong> 24,967 m 3 <strong>år</strong> 1885; till Norge: 16 ångfartyg <strong>om</strong> 17.641 m 3 mot<br />
23 <strong>om</strong> 18,393 m 3 är 1885, <strong>och</strong> 15 segelfartyg <strong>om</strong> 2,779 m 3 mot 16 <strong>om</strong><br />
4,240 tn s <strong>år</strong> 1885; vidare afgingo till Danmark sistl. <strong>år</strong> 222 ång- <strong>och</strong> 265<br />
segelfartyg; till Storbritannien 174 ång- <strong>och</strong> 163 segelfartyg; till Ryssland 164<br />
ång- <strong>och</strong> 46 segelfartyg; till Holland 100 ång- <strong>och</strong> 7 segelfartyg; till Nordamerika<br />
46 ång- <strong>och</strong> 49 segelfartyg; till Frankrike 7 ång- <strong>och</strong> 72 segelfartyg;<br />
till Spanien 37 ångfartyg, o. s. v.<br />
I barlast till utrikes orter afgingo icke mindre än 581 ång- <strong>och</strong> 185<br />
segelfartyg.<br />
V<strong>år</strong> flod- <strong>och</strong> kannlfart tillväxer alltjemt <strong>och</strong> anlän<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> i Stettins<br />
hamn 9,636 flod- <strong>och</strong> liktarefartyg <strong>om</strong> en drägtighct af 1,013,484 to. <strong>om</strong> 100<br />
kilogram; samtidigt lemna<strong>de</strong> 9,676 <strong>om</strong> 1,015,395 to. hamnen.<br />
Spanmål. På 1885 <strong>år</strong>s rika skörd i Tyskland följ<strong>de</strong> en ännu rikare.<br />
Priserna visa<strong>de</strong> mest i följd häraf en låg ten<strong>de</strong>ns, samtidigt med att införseln<br />
af främman<strong>de</strong> spanmål betydligt minska<strong>de</strong>s.<br />
Hvete. Den i Tyskland till fortullning anlända mängd införsel <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t<br />
utgjor<strong>de</strong> endast 166,183 to. (à 1,000 kg.), alltså inclusive <strong>de</strong>n till qvarnlager<br />
tagna qvantitet 299,435 to., mindre än i <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Af 1885<br />
<strong>år</strong>s tyska hveteskörd, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n officiella statistiken uppskattas till 2,599,271<br />
to., utgör <strong>de</strong>nna förtulla<strong>de</strong> införsel endast något öfver 6 % ; då <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
8.294 to. hvete in natura <strong>och</strong> 4,000 to. i form af mjöl blifvit utfördt ur<br />
<strong>de</strong>n fria samfärdseln, har <strong>de</strong>n inhemska hveteproduktionen fullk<strong>om</strong>ligt täckt<br />
94 % af behofvet.<br />
I förhållan<strong>de</strong>t mellan anbud <strong>och</strong> efterfrågan ha<strong>de</strong> nästan inträdt jemvigt;<br />
men un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t producenterna, s<strong>om</strong> bedöm<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n efter sitt öfverflöd, skynda<strong>de</strong><br />
med försäljningen, ha<strong>de</strong> qvaruegarne tid till täckan<strong>de</strong> af sina behof <strong>och</strong><br />
sökte hålla priset på <strong>de</strong>t inhemska hvetet just så högt, att en utförsel till<br />
utlan<strong>de</strong>t ej kun<strong>de</strong> förek<strong>om</strong>ma. Det tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rföre ej vara öfverraskan<strong>de</strong>, att<br />
<strong>de</strong>t tyska hvetet var hela <strong>år</strong>et igen<strong>om</strong> väsentligt billigare än <strong>de</strong>t förtulla<strong>de</strong><br />
utländska. Om ett tryck af utlan<strong>de</strong>ts konkurrens på <strong>de</strong>t inhemska priset kun<strong>de</strong><br />
naturligtvis icke vara något tal, utan tvärt<strong>om</strong> tjena<strong>de</strong> utlan<strong>de</strong>t så till vida<br />
sås<strong>om</strong> regulator af priset, i <strong>de</strong>t ett ytterligare prisfall förhindra<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
inhemska köparnes fruktan för <strong>de</strong>n utländska konkurrensen.<br />
Till Stettin inför<strong>de</strong>s sjöle<strong>de</strong>s sistl. <strong>år</strong> 3,748 to. hvete mot 18,462 <strong>år</strong><br />
1885 <strong>och</strong> utför<strong>de</strong>s samtidigt resp. 29.110 <strong>och</strong> 10,761 to. Nästan hela exporten<br />
förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gick öfver holländska hamnar å låga ångbåtsfrakter till <strong>de</strong>t<br />
vestra Tyskland, <strong>de</strong>r priserna stodo högre.<br />
Råg. Den i Tyskland <strong>år</strong> <strong>1886</strong> förtulla<strong>de</strong> mängd råg uppgick till 422,126<br />
to.; med inräkning af <strong>de</strong>n på qvarnlager varan<strong>de</strong> införseln minska<strong>de</strong>s importen<br />
i <strong>de</strong>n fria samfärdseln mot <strong>år</strong> 1885 med 207,132 to. Rågskör<strong>de</strong>n i Tyskland<br />
<strong>år</strong> 1885 uppgafs till 5,820,095 to.; <strong>de</strong>n inhemska produktionen har såle<strong>de</strong>s<br />
rikligen betäckt 93 % af behofvet. Det absoluta talet i skör<strong>de</strong>bristen visa<strong>de</strong>
626<br />
sig dock alltid tillräckligt för att för <strong>de</strong>nna artikel förhindra en liknan<strong>de</strong><br />
neutralisering af tullens verkan på priset s<strong>om</strong> hos hvetet.<br />
Till Stettin importera<strong>de</strong>s sistl. <strong>år</strong> sjöle<strong>de</strong>s 124,102 to. räg mot 149,258<br />
<strong>år</strong> 1885. Af <strong>de</strong>t sistfbrflutna <strong>år</strong>ets tillförsel, s<strong>om</strong> till största <strong>de</strong>len gick till Berlin,<br />
ank<strong>om</strong>mo 112,066 to. <strong>från</strong> Kyssland, hufvudsakligen <strong>från</strong> S:t Petersburg.<br />
Korn. Den i Tyskland <strong>år</strong> <strong>1886</strong> förtulla<strong>de</strong> mängd utgjor<strong>de</strong> 347,045 to.,<br />
af hvilka öfver 192,000 k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Österrike-Ungarn <strong>och</strong> 99,000 to. <strong>från</strong><br />
Nordsjöhamnar, <strong>de</strong>t senare till större <strong>de</strong>len fo<strong>de</strong>rkorn. Införseln i <strong>de</strong>n fria samfärdseln<br />
minska<strong>de</strong>s med 84,185 to. mot 1885, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att utförseln ur <strong>de</strong>nsamma<br />
öfversteg <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med 33,370 to. Dessut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s<br />
66,345 to. malt <strong>och</strong> utför<strong>de</strong>s 13,854 to. Kornskör<strong>de</strong>n i Tyskland <strong>år</strong> 1885<br />
är angifven till 2,260,645 to.; <strong>de</strong>nna täcker alltså öfver 83 % af <strong>de</strong>t inhemska<br />
behofvet. S<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tyska utförseln uppnåd<strong>de</strong> <strong>de</strong>n ansenliga summan af 58,080<br />
to., synes <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> sista tull förhöj ningen afsedda prisstegran för <strong>de</strong>nna artikel<br />
hafva varit ännu mindre verksam än hos hvetet; emellertid tor<strong>de</strong> man nog<br />
endast kunna tillskrifva <strong>de</strong>n sista skör<strong>de</strong>ns sär<strong>de</strong>les sköna qvalitet, att en så<br />
betydlig utförsel öfver hufvud taget eg<strong>de</strong> rum. Ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t varit tillåtet att i<br />
stället för tyskt korn få tullfritt införa främman<strong>de</strong>, så ha<strong>de</strong> sannolikt utförseln<br />
af bryggerikorn antagit långt större dimensioner än införseln af fo<strong>de</strong>rkorn. —<br />
Införseln af korn i Stettin sjöle<strong>de</strong>s utgjor<strong>de</strong> sistl. <strong>år</strong> 7,392 to. mot 3,229 <strong>år</strong><br />
1885, <strong>och</strong> utförseln härstä<strong>de</strong>s samtidigt resp. 13,301 <strong>och</strong> 11,077 to. Af<br />
sistl. <strong>år</strong>s utförsel gingo 7,664 to. till England <strong>och</strong> 1,796 till Ryssland.<br />
Hafre. Införseln i Tysklands fria samfärdsel utgjor<strong>de</strong> blott 81,029 to<strong>och</strong><br />
var 137,054 mindre än <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t utförseln uppgick<br />
till 16,493 to. mot 12,821 <strong>år</strong> 1885. Skör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> 1885 är uppgifven till<br />
4,342,357 to. Af <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s bebof täckte <strong>de</strong>n inhemska produktionen 98.5 %.<br />
Importen af <strong>de</strong>nna artikel i Stettin utgjor<strong>de</strong> 12,755 to. <strong>år</strong> <strong>1886</strong> mot 46,089<br />
<strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Arter tillför<strong>de</strong>s i Stettin blott 4,761 to., mest <strong>från</strong> preussiska hamnar;<br />
endast 2,264 to. ärter <strong>och</strong> bönor utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong> <strong>och</strong> priserna notera<strong>de</strong>s endast<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets tre första måna<strong>de</strong>r.<br />
Potatis. Den tyska skör<strong>de</strong>n 1885 uppgafs till 27,953,643 to. eller<br />
5,889,377 to. öfver me<strong>de</strong>ltalet af <strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong> fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n. Utförseln af<br />
potatis uppgick till 158,251 to. mot 126,565 <strong>år</strong> 1885; bland <strong>de</strong> utförda fabrikaterna,<br />
till hvilkas framställning potatis helt <strong>och</strong> hållet eller <strong>de</strong>lvis använ<strong>de</strong>s,<br />
befinnas 76,476 to. bränvin <strong>och</strong> 39,809 to. potatisstärkelse <strong>och</strong> potatismjöl.<br />
Öfverflö<strong>de</strong>t på potatis var tydligen en af hufvudorsakerna till <strong>de</strong> låga spanmålspriserna.<br />
Stettin exportera<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> sjöle<strong>de</strong>s 14,743 to. potatis mot 17,940 <strong>de</strong>t<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et; <strong>de</strong>remot steg utförseln af potatismjöl <strong>och</strong> stärkelse <strong>från</strong> 7,364<br />
till 14,730 to. <strong>och</strong> af potatissocker <strong>och</strong> -sirap <strong>från</strong> 7,049 till 10,089 to.<br />
För <strong>de</strong>ssa fabrikater var England hufvudreqvirenten. Potatispriserna voro i<br />
början af <strong>år</strong>et rmk 16.67 à 24.17, stodo högst i juli à rmk 28.33 samt vid<br />
arets slut 19.70 à 30 rmk pr to. af 1,000 kilogram.<br />
Mjöl <strong>och</strong> kli. Mjölimporten i Tyskland utgjor<strong>de</strong> 21,712 to., nästan<br />
uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Österrike-Ungern; mot <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et 4,718 to. mindre.<br />
Exporten <strong>de</strong>remot steg till 133,239 to.; <strong>de</strong>ribland 128,839 <strong>från</strong> qvarnlager,<br />
alltså 4,400 <strong>från</strong> <strong>de</strong>n fria samfärdseln. Utförseln öfversteg <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets med 4,195 to.; <strong>de</strong>raf gingo 27,316 to. till Sverige. Af Stettins utförsel<br />
47,840 to. mjöl gingo icke mindre än 18,116 to. till Sverige; ha<strong>de</strong> införan<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s nyligen föreslagna mjöltullen egt rum, skulle härvaran<strong>de</strong> ång-
627<br />
qvarnar förlorat en ansenlig, ja nära hälften af sin afsättning <strong>och</strong> arbetsförtjänst,<br />
hvilken sålunda ha<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mit <strong>de</strong>n svenska qvarnindustrien till godo.<br />
Mjölpriserna härstä<strong>de</strong>s variera<strong>de</strong> för hvetemjöl 00 mellan rmk 11.75 <strong>och</strong><br />
11 samt för rågmjöl 0/1 mellan rmk 9.5 0 <strong>och</strong> 9 pr 50 kilogram. — Af kli<br />
inför<strong>de</strong>s 4,952 to. <strong>och</strong> utför<strong>de</strong>s 3,463 to., hvaraf 219.4 to. till Sverige. Införseln<br />
af kli försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong>s å senare tid <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att tullmyndigheten behandla<strong>de</strong><br />
kli, hvars vigt pro liter öfversteg en viss gräns, sås<strong>om</strong> mjöl <strong>och</strong> fordra<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor<br />
en införseltull af rmk 7.50 pr 100 kg.; sålunda nödga<strong>de</strong>s importörerna att<br />
efter långa un<strong>de</strong>rhandlingar återsända <strong>från</strong> Ryssland hit infördt kli. Groft<br />
norskt kli, s<strong>om</strong> innehöll mindre mjöl<strong>de</strong>lar än något annat, öfversteg likale<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n nämnda vigtgränsen.<br />
Af oljekakor inför<strong>de</strong>s 9,334 to., mest <strong>från</strong> Frankrike, <strong>och</strong> utför<strong>de</strong>s 5,029<br />
to. Priset å rapskakor höll sig en längre tid å rmk 5.30 pr 50 kg. <strong>och</strong> steg<br />
i följd af en lifligare efterfrågan för Sverige mot <strong>år</strong>sslutet till 6 rmk.<br />
Sprit. Den tyska spritexporten utgjor<strong>de</strong> sistl. <strong>år</strong> 74,588 to. mot 87,680<br />
to. <strong>år</strong> 1885; minskningen tillskrifves här förnämligast <strong>de</strong>n starkare konkurrens,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenska spriten, gynnad af traktaten, börjat göra i Spanien. Från<br />
Stettin direkt <strong>och</strong> öfver Swinemtin<strong>de</strong> afskeppa<strong>de</strong>s 23,692 to. <strong>år</strong> <strong>1886</strong> mot<br />
25,043 <strong>år</strong> 1885; härutaf gick till Spanien resp. 18,712 <strong>och</strong> 18,529 to.,<br />
största <strong>de</strong>len med svenska ångare. Priserna vexla<strong>de</strong> betydligt <strong>och</strong> betaltes lägst<br />
i april med 33 rmk samt högst i sept. med rmk 39.80 för 10,000 literprocent.<br />
Petroleum. Importen <strong>år</strong> <strong>1886</strong> steg till 330,222 barrels mot 297,625<br />
<strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et; vigten utgjor<strong>de</strong> 54,854 to. amerikansk vara. Från Ryssland<br />
ank<strong>om</strong> intet af <strong>de</strong>nna artikel, efters<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> förbrukare ännu ej<br />
kunnat vänja sig <strong>de</strong>rvid; likväl är anläggningen af en lagerbassin särskildt för<br />
rysk petroleum härstä<strong>de</strong>s projekterad.<br />
Tran. Importen sjöle<strong>de</strong>s utgjor<strong>de</strong> sistl. <strong>år</strong> 20,656 metercentner mot<br />
17,314 <strong>år</strong> 1885. Af förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s införsel k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Norge 11,574 metercentner,<br />
<strong>från</strong> Danmark 7,090 <strong>och</strong> <strong>från</strong> England 1,446. I <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n förek<strong>om</strong>mer<br />
hufvudsakligen brun bergensisk lefvertran <strong>och</strong> köpenhamnsk robbetran;<br />
afsättningen sker mest till inlan<strong>de</strong>t. Priserna voro vid <strong>år</strong>ets början för köpenhamnsk<br />
robbe 31 rmk, brun bergensisk lefvertran 23 <strong>och</strong> ljusblank rmk 32.50<br />
pr förtullad tysk centner = 50 kg., <strong>och</strong> för skotsk 30 rmk pr tunna.<br />
De föllo successive 2 à 3 rmk <strong>och</strong> stodo i aug. för robbe 28, brun bergensisk<br />
lefvertran 20, ljusblank 27 <strong>och</strong> skotsk 25 rmk. I okt. steg brun bergensisk<br />
till 21.50 <strong>och</strong> sluta<strong>de</strong> ult. <strong>de</strong>c. med 21 pr förtullad centner <strong>och</strong> för ljusblank<br />
26.50, köpenhamnsk robbe 27.50 pro centner, skotsk 25 rmk pr fat.<br />
Sill. Importen af <strong>de</strong>nna artikel i Stettin utgjor<strong>de</strong> sistl. <strong>år</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883<br />
371,954 t:r skotsk trill mot 402,932 389,391 321,532<br />
123,245 » norsk » » 108,492 71,247 84,613<br />
21,771 » holländsk » » 13,905 12,993 19,107<br />
576 » svensk » » 675 2,614 6,602<br />
— » fransk » » — 6,378 4,653<br />
1,264 » bornholmsk etc.» » 3,031 3,228 2,733<br />
518,810 t:r mot 529,035 485,851 439,240<br />
Såle<strong>de</strong>s inför<strong>de</strong>s sistl. <strong>år</strong> hit 10,225 t:r mindre än <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et;<br />
minskningen förek<strong>om</strong> i skotsk sill <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> kunna förklaras gen<strong>om</strong> fångstens
628<br />
inskränkning, hvilken <strong>de</strong> skotska saltarne förorsaka<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> saltningens sena<br />
påbörjan<strong>de</strong> samt införan<strong>de</strong> af nät med vida maskor. — Àf norsk <strong>och</strong> holländsk<br />
sill var importen större än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Oaktadt en mindre totalimport,<br />
visar <strong>om</strong>sättningen en tillökning af 44,251 t:r mot 1885, 101,708 t:r<br />
mot 1884 <strong>och</strong> 143,041 t:r mot 1883. Det lär icke kunna förnekas, att förbättran<strong>de</strong>t<br />
af flod- <strong>och</strong> kanalle<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> utvidgan<strong>de</strong>t af jernvägsnätet hafva<br />
bidragit till att höja sillaffärerna härstä<strong>de</strong>s; men en tillökning i afsättningen<br />
af 34'/2 % un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n korta tidrym<strong>de</strong>n af 3 <strong>år</strong> eger i anförda skäl icke<br />
någon nöjaktig grund. Hufvudorsaken till höjningen i afsättningen af <strong>de</strong>tta<br />
för <strong>de</strong>n fattigare folkklassen så vigtiga näringsme<strong>de</strong>l kan otvifvelaktigt tillskrifvas<br />
<strong>de</strong> låga priserna, s<strong>om</strong> i senare <strong>år</strong> varit herskan<strong>de</strong> för så väl sill s<strong>om</strong> potatis.<br />
Afsättningen af saltad svensk sill var i senare <strong>år</strong>en inskränkt, <strong>de</strong>remot var<br />
förbrukningen af färsk svensk sill här <strong>och</strong> i provinserna åter igen ganska<br />
betydlig. Afsättningen af saltad sill i Stettin utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1886</strong> 1885 1884 1883<br />
405,553 t:r skotsk sill mot 405,055 341,497 303,201<br />
126,998 B norsk » 85,617 87,000 77,444<br />
18,929 » holländsk » » 15,565 13,890 17,078<br />
1,434 » svensk » 1,329 1,525 6,215<br />
297 » fransk 2,168 5,709 2,974<br />
2,280 B bornholmsk etc. 1,506 4,153 5,538<br />
555,491 t:r mot 511,240 453,783 412,450<br />
Af norsk fetsill afsattes sistl. <strong>år</strong> 60,597 t:r gammal <strong>och</strong> 66,044 t:r ny<br />
vara mot <strong>år</strong> 1885 34,325 t:r gammal <strong>och</strong> 50,812 t:r ny vara; alltså mot <strong>de</strong>t<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ett plus af 26,272 t:r gammal <strong>och</strong> 15,232 t:r ny vara.<br />
Afsättningen af gammal fetsill var ända in i juli ganska tillfredsställan<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> visserligen i början låga priserna höllo sig temligen; ank<strong>om</strong>sten af ny<br />
vara försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå mycket försäljningen af <strong>de</strong>t lilla restlagret. Priset för<br />
KKK, s<strong>om</strong> i början af januari stod å 22 à 24 rink, bättra<strong>de</strong> sig i mediet af<br />
måna<strong>de</strong>n till 23 à 25 <strong>och</strong> i febr. till 23 à 26, hvartill största <strong>de</strong>len af lagret<br />
fann afnämare. KK höll sig å 20 à 23 ända in i april, föll <strong>de</strong>rpå så småning<strong>om</strong><br />
till 16 à 19 rmk. K betaltes un<strong>de</strong>r januari till april med 12 à 15,<br />
nedgick sedan till 11 à 13 rmk, till hvilket pris förrå<strong>de</strong>t rym<strong>de</strong>s i juli.<br />
Affärerna i ny fetsill voro un<strong>de</strong>r senaste höst tillfredsställan<strong>de</strong>. KKK<br />
betinga<strong>de</strong> ult. juli rmk 36 à 38, föll i aug. till 28 à 30, i sept, till 25 à 28; i<br />
medio af sept. höj<strong>de</strong> sig priset ännu en gåDg till 28 à 30, men föll åter i okt. till<br />
26 à 28 <strong>och</strong> mot <strong>år</strong>ets slut till 23 à 25 rmk. Priset för KK följ<strong>de</strong> samma riktning<br />
s<strong>om</strong> för KKK, men stäl<strong>de</strong> sig meren<strong>de</strong>ls 1 à 2 rmk lägre. Priset för K<br />
börja<strong>de</strong> med 18 à 21 rmk <strong>och</strong> bibehöll sig på <strong>de</strong>nna höjd till medio af sept.;<br />
vid <strong>de</strong>nna tid steg <strong>de</strong>t till 21 à 24, men föll åter snart till sin förra ståndpunkt<br />
<strong>och</strong> mot <strong>år</strong>sslutet igen till 17 à 19 rmk. För MK höj<strong>de</strong> sig priset<br />
endast någon gång öfver 12 à 14 rmk.<br />
Af gammal skotsk sill ha<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningen sistl. <strong>år</strong> nästan samma stora<br />
<strong>om</strong>fång s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, nemligen 131,901 t:r mot 133,581 t:r.<br />
Gen<strong>om</strong> låga priser befordra<strong>de</strong>s förbrukningen till <strong>de</strong>n grad, att behållningarne<br />
voro redan i juli så godt s<strong>om</strong> upprymda. Priserna för erownmatties, crownmixed<br />
<strong>och</strong> crownspents hafva med undantag af några mindre vexlingar hållit<br />
sig på en höjd af 14 à 17 rmk. Storfallan<strong>de</strong> shetlandsk crownfulls, s<strong>om</strong><br />
i jan. notera<strong>de</strong>s med 30 à 32 rmk, fann senare afsättning till 1 à 2 rmk
629<br />
lSgre priser. En Btörre prisförändring erforo <strong>de</strong> småfallan<strong>de</strong> öskust-crownfulls;<br />
<strong>de</strong>nna gaf långsamt efter i pria <strong>från</strong> 24 à 29 rmk i jan. <strong>och</strong> rym<strong>de</strong>s först i<br />
juli till 16 à 19 rmk.<br />
Importen af maljessill utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t senare <strong>år</strong>et 12,948 t:r mot 18,601<br />
<strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et <strong>och</strong> eg<strong>de</strong> rum till största <strong>de</strong>len i juni; mot mediet af<br />
juli Tar affären redan så godt s<strong>om</strong> slutad. Frågan var fortfaran<strong>de</strong> liflig <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> inträffan<strong>de</strong> partierna afsattes långsamt <strong>från</strong> bord. Allt efter varans qvalitet<br />
<strong>och</strong> storlek voro priserna mycket olika; <strong>de</strong> finaste partierna betinga<strong>de</strong> <strong>från</strong> 50<br />
till 90 rmk, me<strong>de</strong>lqvalitet 35 à 45 <strong>och</strong> ringare vara nedät till <strong>och</strong> med 18 rmk.<br />
Importen af ny skotsk sill börja<strong>de</strong> först mot mediet af juli, när <strong>de</strong>n gamla<br />
skotska så väl s<strong>om</strong> matjessillen voro nära upprymda. Afven utveckla<strong>de</strong>s strax<br />
en mycket liflig affär, hvilkens tillfredsställan<strong>de</strong> fortgång endast tidtals stör<strong>de</strong>s<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n stora hettan i aug. <strong>och</strong> sept. Totalimporten utgjor<strong>de</strong> 260,704 t:r<br />
mot 253,542 föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. I priserna för shetlandsk <strong>och</strong> skotsk östkustsill<br />
märktes städse en skilnad, s<strong>om</strong> isynnerhet framträd<strong>de</strong> hos <strong>de</strong> större sorterna.<br />
Den första tillförseln af shetlandsk fullsill betaltes med 38 à 47 rmk.; senare<br />
gick priset tillbaka till 29 à 33 rmk, hvilken ståndpunkt <strong>de</strong>t inneha<strong>de</strong> oförändradt<br />
<strong>från</strong> sept, till <strong>de</strong>c.; shetlandsk erownfulls börja<strong>de</strong> i aug. med 3 7 à 39<br />
rmk <strong>och</strong> föll i samma månad till 33 à 35 rmk; sedan variera<strong>de</strong> priset endast<br />
obetydligt. Skotsk östkustsill (erownfulls) betinga<strong>de</strong> i medio af aug. 34 à 35<br />
rmk, men erfor redan in<strong>om</strong> kort tid, till följd af en gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n starka hettan<br />
framkallad stockning i <strong>om</strong>sättningen, ett prisfall ända till 24 à 27 rmk; i<br />
sept. bättra<strong>de</strong> sig priset åter till 27 à 31 rmk <strong>och</strong> höll sig <strong>de</strong>rpå temligen<br />
fast ända till <strong>år</strong>ets slut. Af ostämplad matjes eg<strong>de</strong> i juli <strong>och</strong> aug. större <strong>om</strong>sättningar<br />
rum till priser, s<strong>om</strong> differera<strong>de</strong> mellan 15 <strong>och</strong> 28 rmk allt efter storleken.<br />
Crownmatties begynte i aug. med 20 à 20 rmk, föll långsamt till 19<br />
à 24, steg åter i sept. <strong>och</strong> höll sig i okt. på 22 à 26 rmk. Crownmixed<br />
höj<strong>de</strong> sig <strong>från</strong> 16 à 23 i sept. till 21 à 24, crownihlen <strong>från</strong> 15 à 19 till<br />
19 à 21 rmk.<br />
Vid <strong>år</strong>sslutet förblefvo osålda: 53,057 t:r erownfulls, 9,858 ostämplad<br />
fulls, 20,029 matjes, mixed, tornbellies <strong>och</strong> 7,693 t:r ihlen.<br />
Holländsk sill stal<strong>de</strong> sig beständigt något billigare än skotsk sill <strong>och</strong><br />
köptes för<strong>de</strong>nskull ofta sås<strong>om</strong> ersättning för <strong>de</strong>n senare. Priset vexla<strong>de</strong> allt<br />
efter storleken mellan 16 <strong>och</strong> 28 rmk.<br />
Af bornholmsk sill <strong>om</strong>sattes i <strong>de</strong>t hela blott 2,280 t:r: på hösten betaltes<br />
ny vara 20 à 22 rmk.<br />
Behållningarna af sill utgjor<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>sslutet:<br />
90,638 t:r skotsk sill mot 124,237 t:r <strong>år</strong> 1885<br />
27,870 » norsk » 31,623 »<br />
4,158 » holländsk » 1,306 » »<br />
589 » bornholmsk» » 1,605 »<br />
— svensk » » 858 » »<br />
— fransk » 297 »<br />
Af sar<strong>de</strong>ller importera<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1886</strong> endast 1,773 ankare mot 12,780 <strong>år</strong><br />
1885; affären var i allmänhet mycket stilla.<br />
Socker. Hela sockerutförseln <strong>från</strong> Tyskland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> utgjor<strong>de</strong><br />
568,396 to. mot 529,547 to. <strong>år</strong> 1885; af <strong>de</strong> förra voro 452,192 <strong>och</strong> af <strong>de</strong><br />
senare 444,205 to. råsocker, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t utförseln af ralfineradt socker höj<strong>de</strong><br />
sig <strong>från</strong> 85,301 till 116,171 to. Det inhemska sockerpriset var hittills för
630<br />
to. råsocker 180 rmk högre än priset å verldsmarkna<strong>de</strong>n; efter <strong>de</strong>t nya lagförslaget<br />
skall <strong>de</strong>t höjas till 200 rmk, så att <strong>de</strong> tyska förbrukarne vid lika<br />
konsumering skola hafva en 7 millioner rmk mera att betala än hittills. Exportpremien<br />
till fabrikanterna, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>u senare kampagnens produktion<br />
beräkna<strong>de</strong>s till 30 millioner, reduceras vid hittillsvaran<strong>de</strong> sockerutbyte till 13.5<br />
millioner <strong>och</strong> rikskassan f<strong>år</strong> <strong>år</strong>ligen i <strong>de</strong>t hela 30 millioner mera intägt.<br />
Från Stettin utför<strong>de</strong>s <strong>1886</strong> sjöle<strong>de</strong>s 63,917 to. råsocker, <strong>de</strong>raf till England<br />
32,665, till Förenta Staterna 10,947, till Holland 14,979 to.; <strong>och</strong> 24,455<br />
to. raffineradt socker, hvaraf 8,860 to. mot 6,494 <strong>år</strong> 1885 gingo till Sverige<br />
<strong>och</strong> 3,315 till England. Högtpolariseran<strong>de</strong> kornsocker kosta<strong>de</strong> härstä<strong>de</strong>s pr 50<br />
kg i jao. rmk 25, febr. 23.50, mars 22.25, april—maj 23, juni 21.46, juli—<br />
sept. 21, okt. 19.75, nov. 20.26, <strong>och</strong> <strong>de</strong>c. rmk 20.20. Kaffineradt socker<br />
fann i första hälften af <strong>år</strong>et endast sv<strong>år</strong> <strong>om</strong>sättning till priser, s<strong>om</strong> knappt<br />
täckte kostna<strong>de</strong>rna; först ult. juni k<strong>om</strong> mera rörelse i affären, så att raffina<strong>de</strong>riernas<br />
förråd kun<strong>de</strong> rymmas. Afsättningen blef <strong>de</strong>rpå tillfredsställan<strong>de</strong> intill<br />
<strong>år</strong>sslutet.<br />
Metaller. Af jern <strong>och</strong> jernfabrikater inför<strong>de</strong>s i Tysklands fria samfärdsel<br />
sistl. <strong>år</strong> 211,617 to. mot 269,358 <strong>år</strong> 1885, alltså en minskning i införseln<br />
med 57,741 to. Utförseln steg samtidigt <strong>från</strong> 1,052,877 to. till 1,213,245,<br />
alltså med 160,368 to. Den engelska jernexporten höj<strong>de</strong> sig samtidigt <strong>från</strong><br />
3,130,682 to. till 3,389,197 eller med 258,515 to. Tillverkningen af tackjern<br />
inskränktes i Tyskland med 11 <strong>och</strong> i England med 5 %. Införseln i<br />
Stettin <strong>och</strong> Swinemttn<strong>de</strong> utgjor<strong>de</strong> 85,907 to. <strong>1886</strong> mot 98,450 <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, utförseln <strong>de</strong>remot öfver begge hamnarna 17,236 to. mot 12,852<br />
<strong>år</strong> 1885. I Stettins införsel voro <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 69,466 to. tackjern <strong>och</strong> 9,887 to.<br />
stangjern mot resp. 82,369 <strong>och</strong> 7,794 <strong>år</strong> 1885. Prisfallet å alla jern- <strong>och</strong><br />
stålartiklar fortsattes ända in på hösten <strong>1886</strong>.<br />
Ben gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> inhemska verkens fortfaran<strong>de</strong> sträfvan, att gen<strong>om</strong> möjligast<br />
största tillverkning <strong>och</strong> stegra<strong>de</strong> afsättning nedsätta produktionskostna<strong>de</strong>rna, uppnåd<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r tredje qvartalet sin höjdpunkt.<br />
Äfven i gross<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n har konkurrensen tilltagit i hög grad i styrka <strong>och</strong><br />
utsträckning, i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>t vid <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> jernvägsnätets utvidgning skapa<strong>de</strong><br />
gamfärdsellättnad blifvit möjliggjordt, att utsträcka sin verksamhet öfver <strong>de</strong>t<br />
förra trängre afsättningsgebitet <strong>och</strong> låta utföra större beställningar direkt <strong>från</strong><br />
verken äfven till sådana platser, till hvilka man vid försäljning <strong>från</strong> lager icke<br />
var i stånd att konkurrera. I följd häraf har med <strong>år</strong>en, i likhet med verkens<br />
sträfvan, <strong>de</strong>n praktik mer <strong>och</strong> mer utbildats, att gen<strong>om</strong> möjligast största <strong>om</strong>sättning<br />
forcera affären; större qvantiteter än ford<strong>om</strong> hafva afslutats <strong>och</strong> efteråt<br />
har, för att kunna afsätta <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i provinserna öfversvämmats<br />
med låga offerter. Äfven <strong>de</strong>nna <strong>om</strong>ständighet har utan tvifvel bidragit till att<br />
verka skadligt på prisgången. Försöket att upprätta en allmän konvention<br />
mellan samtliga tyska valsverk, för att beherska öfverproduktionen <strong>och</strong> <strong>de</strong>t<br />
fortfaran<strong>de</strong> prisfallet, blef utan framgång; <strong>de</strong>t ultimo 1885 af fem schlesiska<br />
verk bilda<strong>de</strong> salusyndikat har väl afskaffat konkurrenskampen mellan <strong>de</strong>ssa sins<br />
emellan, men dock icke kunnat förhindra ett ytterligare prisfall i Schlesien.<br />
Valsadt jern nedgick <strong>från</strong> rmk 9.25 à 8.50 i början af <strong>år</strong>et till rmk 8.25 k<br />
7 pro 100 kg. grundpris loco <strong>de</strong> schlesiska verken för Östersjöprovinserna,<br />
Bran<strong>de</strong>nburg <strong>och</strong> Meklenburg, så vidt <strong>de</strong>t rhensk-westfaliska industridistriktet<br />
träd<strong>de</strong> i konkurrens, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t man i Schlesien <strong>och</strong> Posen, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n schlesiska<br />
industrien är skyddad gen<strong>om</strong> fraktdifferenser mot vestern, visserligen uppnåd<strong>de</strong><br />
något högre priser.
631<br />
För pud<strong>de</strong>ltackjern föll priset <strong>från</strong> rmk 4.30 i början af <strong>år</strong>et till rmk 4,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t kolossala förråd utöfva<strong>de</strong> ett stort tryck på markna<strong>de</strong>n. I <strong>de</strong>t rhenskwestfaliska<br />
industridistriktet veko priserna på liknan<strong>de</strong> sätt. Äfven i England<br />
<strong>och</strong> Skotland föll skotska warrants <strong>från</strong> 41 sh. i jan. till i början af mars<br />
à 37 sh. 11 d., höj<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rpå 2 à 3 sh. <strong>och</strong> stanna<strong>de</strong> ult. aug. vid 39 à<br />
38 sh. Engelskt tackjern n:o 3 vek <strong>från</strong> 31 sh. I 1 /« d. i början af <strong>år</strong>et<br />
till 29 sh.<br />
Först med början af 4:<strong>de</strong> qvartalet inträd<strong>de</strong> ett stillestånd i priserna <strong>och</strong><br />
lyckligtvis en allt gynsammare stämning, så att verken för sina inköp pro l:a<br />
qvartalet 1887 kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>lvis uppnå något högre priser. I <strong>de</strong>n amerikanska<br />
markna<strong>de</strong>n stego likale<strong>de</strong>s priserna; <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> inlöpa vid <strong>de</strong> inhemska stålverken<br />
betydan<strong>de</strong> beställningar på stålkubb <strong>och</strong> ståltråd, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t i Skotland starka<br />
inköp af tackjern utför<strong>de</strong>s. Detta <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att tillverkningen i<br />
Middlesbro-distriktet inskränktes, så väl s<strong>om</strong> oroligheterna bland bergverksarbetarne<br />
<strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, föranled<strong>de</strong> äfven i England en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, <strong>och</strong> skotska<br />
warrants uppgingo mot <strong>år</strong>sslutet till 44 sh. 6 d., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att engelskt tackjern<br />
steg till 3 3 sh. 6 d. De inhemska verken, förnämligast för skenor <strong>och</strong><br />
jernvägsmateriel, erhöllo gen<strong>om</strong> flera större submissioner å jernbanornas sida<br />
rikligare sysselsättning; äfven ingingo större beställningar på skenor <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t.<br />
I Schlesien afsluta<strong>de</strong>s i 3:dje qvartalet en konvention mellan masugnsegarne,<br />
s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> till ändamål flera masugnars släckning <strong>och</strong> inskränkning i<br />
tillverkningen för att afbörda markna<strong>de</strong>n <strong>från</strong> trycket af <strong>de</strong> stora pud<strong>de</strong>ljernlagren.<br />
I följd häraf inträd<strong>de</strong> ett märkligt aftagan<strong>de</strong> i förrå<strong>de</strong>n <strong>och</strong> pud<strong>de</strong>ltackjernet<br />
uppnåd<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>sslutet åter en notering af rmk 4.80. Konventionen<br />
var endast bestämd till <strong>de</strong>n 1 april <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>.<br />
Sås<strong>om</strong> en ytterligare, icke oväsentlig faktor till markna<strong>de</strong>ns förbättring<br />
tor<strong>de</strong> slutligen <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten anföras, att äfven affärerna börja<strong>de</strong> att uppgifva<br />
sin vid <strong>de</strong>t beständiga prisfallet sedan <strong>år</strong> iakttagna tillbakahållning <strong>och</strong><br />
att <strong>de</strong> exempellöst låga priserna uppväckte köplust till k<strong>om</strong>pletteran<strong>de</strong> af <strong>de</strong><br />
mycket knappa lagren. Beställningar <strong>och</strong> specifikationer ingingo till sådan<br />
mängd i <strong>de</strong>t 4:<strong>de</strong> qvartalet, att <strong>de</strong> schlesiska valsverken voro mot <strong>år</strong>sslutet<br />
ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt starkt sysselsatta. Utsigten till att verkens förbittra<strong>de</strong> konkurrenskamp<br />
måste föra till en allmän ruin, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närvaran<strong>de</strong> gynsamma<br />
förhållan<strong>de</strong>na mot <strong>år</strong>sslutet ånyo framkallat allvarsamma sträfvan<strong>de</strong>n, för att<br />
uppnå en förening af <strong>de</strong> schlesiska valsverken i likhet med <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> bilda<strong>de</strong>s<br />
bland jernbleck-, bär- <strong>och</strong> faconjern- vals verken i <strong>de</strong> vestliga industridistrikten,<br />
<strong>och</strong> hafva <strong>de</strong>ssa redan fört till <strong>de</strong>t resultat, att för samtliga schlesiska valsverk<br />
upprätta<strong>de</strong>s en försäljningsbyrå i Berlin.<br />
I Sverige hafva priserna för stangjern hållit sig bättre, ehuruväl en fallan<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>ns visat sig, men <strong>de</strong>nna utgör blott 10 à 25 öre pr svensk centner.<br />
De härvaran<strong>de</strong> noteringarna i loppet af <strong>år</strong>et voro för stangjern:<br />
Schlesiskt Svenskt<br />
1 jan.— 1 juni c:a rmk 13.00<br />
1 juni—13 aug. » » 12.50<br />
13 aug.—20 » » » 12.00 rmk 24.50—23.00.<br />
20 aug.—4 <strong>de</strong>c. » » 11.75<br />
4 <strong>de</strong>c—31 » » » 12.25<br />
Grundpriset för tackjern var pr 100 kg. ab lager härstä<strong>de</strong>s:
632<br />
skotskt engelskt tyskt<br />
till medio maj c:a rmk 8.00 à 7.00 rmk 5.90 à 5.36<br />
» » juni » » 7.00 à 6.00<br />
> juni—juli > > 6.50 à 6.60 » 5 " 10 à 4 ' 86<br />
» aug.—sept. B » 5.70 à 6.60 » 4.90 à 5.20<br />
» okt. » » 6.40 à 7.10 J> 5.00 à 5.30<br />
J> nov.—<strong>de</strong>c. » » 6.60 à 7.60 J> 4.45 à 5.76<br />
Luxemburgiskt,<br />
sås<strong>om</strong> ersättning<br />
för engelskt, c:a<br />
10 à 15 pfg billigare.<br />
Luxemburgiskt tackjern foredrages numera framfor <strong>de</strong>t engelska, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
allt mera uttränger.<br />
Grundpriset för jernbleek pr 100 kg. ab lager af träkolsqvalitet föll <strong>från</strong><br />
<strong>år</strong>ets början till <strong>de</strong>n 4 <strong>de</strong>c. <strong>från</strong> rmk 18.50 till 16.50, höj<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rpå igen<br />
till rmk 17.00; af kokesqvalitet föll samtidigt <strong>från</strong> rmk 17.60 till 16.00,<br />
steg <strong>de</strong>rpå till rmk 16.50.<br />
Af 520.8 to. råkoppar k<strong>om</strong>mo endast 26 to. <strong>från</strong> Sverige, 60.00 to. <strong>från</strong><br />
Norge, men 425.9 to. <strong>från</strong> England.<br />
Af 18,534.7 to. svafvelkis anlän<strong>de</strong> 3,090.9 to. <strong>från</strong> Sverige, 2,645.8<br />
<strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> 10,448.8 to. <strong>från</strong> Spanien.<br />
Trä. Enligt tyska riksstatistiken utgjor<strong>de</strong>:<br />
Import Export<br />
1885 <strong>1886</strong> 1885 <strong>1886</strong><br />
Oarbetadt trä ... 1,669,663 to. 1,155,260 to. 291,442 to. 248,569 to.<br />
Bearbetadt » ... 1.014,499 » 675,429 » 252.069 » 241,063 »<br />
Summa 2,684,162 to. 1,830,689 tö. 543,511 to. 489,632 to.<br />
alltså för sistl. <strong>år</strong> en minusimporfc af 853,473 to. <strong>och</strong> en minusexport af<br />
53,879 to. S<strong>om</strong> samfärdseln med utlan<strong>de</strong>t såle<strong>de</strong>s ha<strong>de</strong> öfver 907,000 to.<br />
trä mindre <strong>om</strong>sättning än <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, så är <strong>de</strong>t lätt begripligt att<br />
sjöfrakterna förskräckligt nedtryckts <strong>och</strong> synnerligast känbart för <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong><br />
annars sysselsatt sig med <strong>de</strong>nna transport. Införseln af timmer <strong>och</strong> gagnvirke<br />
öfver Swinemtin<strong>de</strong> <strong>och</strong> Stettin, till största <strong>de</strong>len för Berlin, utgjor<strong>de</strong> 91,063<br />
to. mot 63,743 <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. År 1885 voro af Stettins införsel 3 8,569<br />
to. sågadt <strong>och</strong> skuret trävirke <strong>och</strong> <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 74,415 to. dito. Utförseln <strong>från</strong><br />
Stettin <strong>och</strong> Swinemiin<strong>de</strong> utgjor<strong>de</strong> blott 58,155 to. mot 69,363 <strong>år</strong> 1885; utförseln<br />
specielt af ekträ har aftagit med 40 à 50 %. För <strong>de</strong>n härvaran<strong>de</strong><br />
export<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, s<strong>om</strong> hufvudsakligen beror på <strong>om</strong>sättningen utaf ekvirke af<br />
utländskt — mest ryskt — ursprung i transitosamfärdsel med utlan<strong>de</strong>t (förnämligast<br />
England), gestalta<strong>de</strong> sig förhållan<strong>de</strong>na mycket ogynsamt. Den engelska<br />
totala träimporten nedgick <strong>år</strong> <strong>1886</strong> mot 1885 <strong>från</strong> 1,934,061 load huggen<br />
last till 1,577,992 <strong>och</strong> <strong>från</strong> 4,230,318 load sågadt <strong>och</strong> skuret virke till<br />
3,783,200 load — ett aftagan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> naturligtvis äfven måste nedtrycka priserna,<br />
isynnerhet då för härvaran<strong>de</strong> hufvu<strong>de</strong>xportartikel, fyrkantigt ekträ, till<br />
förminskning i efterfrågan billigare anbud gjor<strong>de</strong>s <strong>från</strong> konkurrenshamnarna<br />
Danzig <strong>och</strong> O<strong>de</strong>ssa. För <strong>de</strong>n <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> tryckta markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong> härvaran<strong>de</strong><br />
betydliga lagren var <strong>de</strong>nna konkurrens en väsentlig orsak till prisfallet å fyrkantigt<br />
ekträ. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att betydliga afslutningar <strong>de</strong>raf förr ha<strong>de</strong> egt rum<br />
till England för byggnad af jernvägsvagnar redan före <strong>år</strong>sskiftet, sked<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
första afsättningarna <strong>de</strong>nna gång först ult. jan.; priserna börja<strong>de</strong> nära 10 %<br />
lägre <strong>och</strong> föllo un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren till 15 % un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förra <strong>år</strong>ets lägsta<br />
ståndpunkt, på hvilken nivå <strong>de</strong> äfven uu<strong>de</strong>r senhösten vid bristan<strong>de</strong> efterfrågan<br />
med möda nollo sig. Tillverkningen af kanthuggna eller kantsåga<strong>de</strong>
633<br />
stockar i inlan<strong>de</strong>t har nästan all<strong>de</strong>les upphört; i Ryssland <strong>och</strong> Galizien<br />
måste man tränga all'jemt djupare in i lan<strong>de</strong>t för att finna brukbara skogar,<br />
så att distanserna mer <strong>och</strong> mer undanskjutas till Svarta hafvets för<strong>de</strong>l,<br />
<strong>och</strong> alltjemt större ansträngningar äro nödvändiga till upprätthållan<strong>de</strong> af en<br />
export öfver östersjöhamnarna, isynnerhet öfver <strong>de</strong>n mest aflägsna härvaran<strong>de</strong><br />
hamnen. Ekstamändar begär<strong>de</strong>s något mera <strong>och</strong> afsättningen minska<strong>de</strong>s med<br />
blott 3 %,; Belgien <strong>och</strong> Frankrike <strong>de</strong>ltogo dock ganska litet i inköp häraf.<br />
Omsättningen af ekkrumtimmer <strong>och</strong> af raka ekbjelkar afstadna<strong>de</strong> nästan fullständigt.<br />
Icke bättre var <strong>de</strong>t med ekbrä<strong>de</strong>r för Frankrike, s<strong>om</strong> i afsättning <strong>och</strong><br />
pris voro un<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong> ett stort tryck.<br />
För furuqvadratträ visa<strong>de</strong> utlan<strong>de</strong>t i början ringa intresse; i senare half<strong>år</strong>et<br />
bättra<strong>de</strong> sig stämningen <strong>och</strong> priserna stadga<strong>de</strong>s. En märklig förhöjning af<br />
10 % sked<strong>de</strong> i enskilda fall hos <strong>de</strong> i Frankrike gångbara läkten; vid stark<br />
byggnadsverksamhet <strong>och</strong> små lager ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> i Berlin passan<strong>de</strong> dimensioner <strong>år</strong>et<br />
igen<strong>om</strong> strykan<strong>de</strong> afsättning <strong>och</strong> äfven till Elbestä<strong>de</strong>rna eg<strong>de</strong> på v<strong>år</strong>en vidt<strong>om</strong>fattan<strong>de</strong><br />
aflastningar rum. Granträ försål<strong>de</strong>s så väl i in- s<strong>om</strong> utlan<strong>de</strong>t mycket<br />
sv<strong>år</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong>t redan förra <strong>år</strong>et starkt tryckta priset förlora<strong>de</strong> i Frankrike,<br />
hvartill hufvudafsättningen sker, ytterligare 15 %. Gen<strong>om</strong> afsättningens långsamhet<br />
blir en hög procentsats af <strong>de</strong>tta så lätt åt för<strong>de</strong>rf utsatta träslag all<strong>de</strong>les<br />
vär<strong>de</strong>lös <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rpå dock betalbara tull bildar en sv<strong>år</strong> last på transitotrafiken,<br />
s<strong>om</strong> egentligen kan anses s<strong>om</strong> en transittull på ektimmer, till hvars<br />
flottning grauträ begagnas, hvad man annars skulle lem na lugnt åt sitt ö<strong>de</strong> i<br />
<strong>de</strong> ryska <strong>och</strong> galiziska skogarne.<br />
Flottningen på <strong>de</strong> ryska flo<strong>de</strong>rna aflopp mycket ogynsamt. Det strax efter<br />
första värvattnet inträdda lågvattnet, aftog mer <strong>och</strong> mer; till <strong>och</strong> med <strong>de</strong> vid<br />
skeppsfartens öppnan<strong>de</strong> afflotta<strong>de</strong> transporter inträffa<strong>de</strong> härstä<strong>de</strong>s försena<strong>de</strong>, <strong>de</strong><br />
senare alls icke, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssas öfvervintring uppstodo sv<strong>år</strong>a förluster. Ehuru<br />
afverkningen vintern 1885 — 86 i <strong>de</strong>t hela var mindre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, måste<br />
<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na ektransporterna <strong>de</strong>lvis förblifva oförsålda simman<strong>de</strong> å k<strong>om</strong>missionslager,<br />
s<strong>om</strong> sedan flera <strong>år</strong> tillbaka för första gången åter fyl<strong>de</strong>s.<br />
Hvad v<strong>år</strong>a vattenvägar ang<strong>år</strong>, anser jag mig böra här upplysningsvis tillfoga,<br />
<strong>de</strong>t flodfarten mellan Stettin <strong>och</strong> Berlin, Mag<strong>de</strong>burg. Breslau, äfven<br />
meren<strong>de</strong>ls ända till Oppeln är regelmässig <strong>och</strong> att trä så väl s<strong>om</strong> socker, spanmål<br />
etc. transporteras i mängd på O<strong>de</strong>rn, Elben <strong>och</strong> å <strong>de</strong> <strong>de</strong>m förbindan<strong>de</strong><br />
kanalerna. Mellan Stettin <strong>och</strong> Berlin bcfinnes en större trä<strong>han<strong>de</strong>l</strong>splats vid<br />
Liepersjön, hvari<strong>från</strong> Berlin, Mag<strong>de</strong>burg, äfven Stettin, försörjas med trä, <strong>och</strong><br />
sker expeditionen till <strong>de</strong> båda förstnämnda platserna pr pråm eller ångbåt samt<br />
till Stettin gen<strong>om</strong> flottning. Det qvantum trä s<strong>om</strong> transporteras på O<strong>de</strong>rn<br />
<strong>från</strong> ofvan<strong>om</strong> Custrin gen<strong>om</strong> flottning till Stettin är ringa; <strong>de</strong>remot passera<br />
samtliga trätransporter <strong>från</strong> Weichseln <strong>och</strong> Warthe å O<strong>de</strong>rn <strong>från</strong> Custrin till<br />
Stettin, <strong>och</strong> utgöra <strong>de</strong>ssa hufvudsakligen <strong>de</strong>t för Stettins trä<strong>han<strong>de</strong>l</strong> erfor<strong>de</strong>rliga<br />
qvantum. En mindre <strong>de</strong>l k<strong>om</strong>mer också <strong>från</strong> Briskowersjön vid Frankfurt<br />
a. O. <strong>och</strong> härstammar <strong>från</strong> Schlesien; Liepersjöträet <strong>de</strong>remot mest <strong>från</strong> Ryssland<br />
<strong>och</strong> Polen.<br />
Följan<strong>de</strong> sammanställning visar <strong>de</strong>n vigtigaste varu<strong>om</strong>sättningen med <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena <strong>år</strong> <strong>1886</strong> i tonnen å 1,000 kg., jemfördt med Stettins hela<br />
in- ock utförsel af samma varor, enligt tullens uppgifter:
634
635
636
637<br />
Hela Stettins införsel sjöle<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1886</strong> uppskatta<strong>de</strong>s till ett vär<strong>de</strong> af<br />
155,230,081 rmk <strong>och</strong> utförseln till 146,459,147 rmk.<br />
Vid jemförelse af ofvan anförda tal finner man att härvaran<strong>de</strong> införsel<br />
<strong>från</strong> Sverige i vigt stigit frän 29,273.5 to. <strong>år</strong> 1885 till 49,890.5 to. <strong>år</strong> <strong>1886</strong>.<br />
Tillväxten eg<strong>de</strong> rum förnämligast af följan<strong>de</strong> artiklar: tuktad oeh huggen sten<br />
med 12,974.2 to., svafvelkis med 3,050.9 to., kalk med 2,540.5 to., stangjern<br />
med 1,735.6 to., färsk fisk med 882.1 to., malmslagg med 754.3 to.,<br />
jordarter med 059.7 to., kaolin med 640.9 to., sågadt timmer med 531.8 to.,<br />
hafre med 3 74.4 to., tjära med 580.2 to., saltad sill med 179.5 to. etc;<br />
häremot inträd<strong>de</strong> en minskning i importen <strong>från</strong> Sverige för jernmalm med<br />
4,094.9 to., grönsaker 255 to., koppar 114 to., eldfast sten 429.9 to. o. a. v.<br />
Deremot blef totala vigtsmäng<strong>de</strong>n af exporten till Sverige så väl s<strong>om</strong> af varuutbytet<br />
med Norge för <strong>år</strong> 1880 ungefär lika med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets.<br />
Det tor<strong>de</strong> väl äfven här anmärkas, att tullsatsen å <strong>de</strong>n i tyska tulltaxan<br />
un<strong>de</strong>r rubrik obenämnda bränvinssorter fallan<strong>de</strong> svenska punschen fördubbla<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n 20 sistl. juni, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n förhöj<strong>de</strong>s strax <strong>från</strong> <strong>de</strong>n hittills höga satsen af<br />
90 till 180 rmk pr 100 kilogram, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta så plötsligt, att gjorda beställningar<br />
icke hunno ank<strong>om</strong>ma före nämnda datum, utan måste vid 1 à 2 dagars<br />
försenad ank<strong>om</strong>st tillbakasändas, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong>n höjda tullsatsen all<strong>de</strong>les <strong>om</strong>öjliggjor<strong>de</strong><br />
försäljningen. Sålunda är <strong>de</strong>nna svenska artikel, af hvilken i följd<br />
af <strong>de</strong>n hittillsvaran<strong>de</strong> höga tullsatsen endast mindre qvantiteter importera<strong>de</strong>s,<br />
nu gen<strong>om</strong> skyddstullen helt <strong>och</strong> hållet utestängd <strong>från</strong> <strong>de</strong>n tyska markna<strong>de</strong>n.<br />
Fabriksindustri. Mekaniska verksta<strong>de</strong>n »Vulcan» nybygg<strong>de</strong> <strong>och</strong> aflemna<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong> arbeten till ett fakturavär<strong>de</strong> af 8,951,362 rmk. Deribland<br />
befunnos 1 propellerångare för Hamburg, 2 postångare för linien Warnemiin<strong>de</strong>—<br />
Kroghage, 2 stationsångare för örlogsvarfven i Danzig <strong>och</strong> Kiel; <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> förfärdiga<strong>de</strong>s<br />
3 k<strong>om</strong>poundmaskiner, 15 ångpannor <strong>och</strong> 19 lok<strong>om</strong>otiver; i simdockan<br />
reparera<strong>de</strong>s 42 fartyg. Vid <strong>år</strong>sskiftet befunnos un<strong>de</strong>r byggnad 2 rikspostångare,<br />
2 pansarskepp för Kina, l örlogskorvett för tyska flottan, div.<br />
maskiner <strong>och</strong> 25 lok<strong>om</strong>otiver. Verksta<strong>de</strong>n arbeta<strong>de</strong> 1880 med 40 ångmaskiner<br />
<strong>om</strong> 1,095 hästkrafter, 14 ånghamrar <strong>om</strong> 218 centner <strong>och</strong> arbetareantalet steg<br />
till 5,541 man med en <strong>år</strong>saflöning af 4,130,683 rmk; i försäkringspremier<br />
betaltes 50,50 1 rmk, till sjukkassan 32,689 rmk <strong>och</strong> till olycksfallsförsäkringen<br />
25,000 rmk, af hvilken senare en svensk arbetare godtgjor<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> kon-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 44
638<br />
sulatets förmedling för ett förloradt öga med kontant 1,112 rmk jemte flera<br />
måna<strong>de</strong>rs sjukv<strong>år</strong>d <strong>och</strong> uppehälle. Största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong> <strong>de</strong>r sysselsatte 400<br />
svenska arbetarne hafva un<strong>de</strong>r senhösten <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna vinter hemrest eller <strong>de</strong>lvis<br />
sås<strong>om</strong> nödstäl<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> konsulatets bemedling hemförskaffats.<br />
Mekaniska verksta<strong>de</strong>n Möller & Holberg sysselsatte 340 man för en <strong>år</strong>saflöning<br />
af 254,514 rmk, arbeta<strong>de</strong> med 4 ångmaskiner, 2 lok<strong>om</strong>otiver, 2 ånghamrar<br />
oeh 3 kupolugnar samt afleverera<strong>de</strong> 1 ångbagger, 5 bogserångbåtar, 3<br />
transportfartyg; 3 ångare förläng<strong>de</strong>s <strong>och</strong> 19 reparera<strong>de</strong>s hvarjemte en mängd div.<br />
maskiner tillverka<strong>de</strong>s. I arbete befunnos vid <strong>år</strong>sslutet 6 dubbelpropellerångare,<br />
2 hjulångare, div. maskiner <strong>och</strong> 23 fartyg un<strong>de</strong>r reparation å varfvet. En<br />
liknan<strong>de</strong> verksamhet utveckla<strong>de</strong> också mekaniska verksta<strong>de</strong>n Aran & Gollnow<br />
härstä<strong>de</strong>s.<br />
Symaskinsfabriken Bernh. Stöwer i Stettin sysselsatte <strong>om</strong>kring 300 arbetare,<br />
använ<strong>de</strong> uteslutan<strong>de</strong> tyska råmaterialier <strong>och</strong> fann i Sverige en lönan<strong>de</strong> afsättning<br />
af sina fabrikater.<br />
Stettins 5 cement- <strong>och</strong> chatnottfabriker arbeta<strong>de</strong> med sammanlagdt <strong>om</strong>kring<br />
2,200 man. Öfver Stettin <strong>och</strong> Swinemtin<strong>de</strong> exportera<strong>de</strong>s sistl. <strong>år</strong> 45,613 to.<br />
cement, förnämligast till Danmark, Förenta Staterna, Sverige <strong>och</strong> Ryssland.<br />
Härvaran<strong>de</strong> 3 ångqvarnar förmal<strong>de</strong> sistl. <strong>år</strong> ett qvantum af 102,9 71 to.<br />
spanmål <strong>och</strong> afsatte större <strong>de</strong>len af sina fabrikater på utlan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>tta framg<strong>år</strong><br />
<strong>de</strong>raf, att af Stettins totala mjölexport, 47,840 to., gingo 18,116 to. till Sverige,<br />
9,327 till Norge, IS,779 till Holland <strong>och</strong> endast 538 till Danmark etc.<br />
Härvaran<strong>de</strong> 2 oljeslagerier förarbeta<strong>de</strong> 19,136 to. raps- o. roffrö <strong>och</strong> vunno<br />
<strong>de</strong>raf 7,152 to. rofolja samt 11,040 to. rapskakor. Af Stettins hela oljekaksexport,<br />
5,028 to., gingo icke mindre än 4,713 to. till Sverige, 10 to. till<br />
Norge <strong>och</strong> 128 till Danmark.<br />
P<strong>om</strong>mersche Prov. Zuckersie<strong>de</strong>rei i Stettin förarbeta<strong>de</strong> sistl. <strong>år</strong> 3 3 5,000<br />
centner råsocker, försål<strong>de</strong> 339,000 centner raffinad <strong>och</strong> exportera<strong>de</strong> 200,000<br />
centner. Arbetareantalet var 326 <strong>och</strong> <strong>år</strong>saflöningen 281,871 rmk. Äfven<br />
andra härvaran<strong>de</strong> fabriker <strong>och</strong> bierbryggerier ha<strong>de</strong> en god <strong>och</strong> <strong>de</strong>lvis sär<strong>de</strong>les<br />
lönan<strong>de</strong> sysselsättning. De finansiella resultaten voro med få undantag goda<br />
<strong>och</strong> bland v<strong>år</strong>a aktiebolag ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> vinst på inbetaldt kapital: ångqvarnarne<br />
8 à 26 2/3 X, fabrikerna för tillverkning af socker 12 à 20 X, chamott 20 %",<br />
cement 0 à 15 %, kemiska produkter 4 1/2 à 10 Xi papper 7 à 10 % ljus<br />
<strong>och</strong> tvål 12%", öl 5 à 11 X- Af Stettins försäkringsbolag gåfvo i ut<strong>de</strong>lning<br />
Preuss. National-Versicherungs-Gesollschaft 24 %", Union 24 X, Nord<strong>de</strong>utsche<br />
Fluss- & See-Vers.-Gesellschaft 23 1/3 X, P<strong>om</strong>merania 10 %, lifförs.-bolaget<br />
Germania 15 % <strong>och</strong> Stettins Rttckvers.-Akt.-Gesellschaft 8 %.<br />
Tenninge- <strong>och</strong> kreditförhållan<strong>de</strong>n. Riksbankens räntefot var i ine<strong>de</strong>ltal för<br />
sistl. <strong>år</strong> 3.279 % för vexel, 3.379 X resp. 4.279 % för l<strong>om</strong>bardlån. Omsättningen<br />
vid hufvudkontoret i Stettin steg förl. <strong>år</strong> till 750,269,800 rmk.<br />
Vid <strong>1886</strong> <strong>år</strong>s slut existera<strong>de</strong> i Stettin <strong>de</strong>rjemte 12 bankirhus, 1,026 köpmansfirmor,<br />
3 6 7 bolag <strong>och</strong> 10 <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sföreningar.<br />
F. L. P. Ivers.
Mexiko <strong>de</strong>n 9 maj 1887.<br />
639<br />
(Årsberättelse for <strong>1886</strong>).<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på mexikanska hamnar är generalkonsulatet<br />
endast i tillfälle att med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong>:<br />
Minatitlan besöktes af 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 899 tons <strong>och</strong> 23 norska <strong>om</strong><br />
7,963 tons.<br />
Progreso besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 264 tons <strong>och</strong> 3 norska <strong>om</strong><br />
891 tons.<br />
Laguna <strong>de</strong> Terminos besöktes af 11 fartyg tillhöran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena;<br />
uppgift saknas för <strong>de</strong>ssa <strong>om</strong> tontalet, äfvens<strong>om</strong> närmare uppgift <strong>om</strong> nationaliteten.<br />
E. Mävers.<br />
Larnaca (Cypern) <strong>de</strong>n 12 juli 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>).<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r aret endast af ett <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tillhörigt<br />
fartyg, neinligen 1 norskt <strong>om</strong> 268 tons.<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela införseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t finans<strong>år</strong>, s<strong>om</strong> sluta<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 mars<br />
1887, uppgick till 316,000 £, vär<strong>de</strong>t af utförseln till 262,500 £.<br />
För b<strong>om</strong>ull betaltes 1 sh. 2 d. per okc (= 2.80 lbs), för hvete 3 sh. 6<br />
d. per kilé (= 65 lbs), för ull 10 d. per okc.<br />
Yokohama.<br />
(Årsberättelse for <strong>1886</strong>).<br />
II. *<br />
Ch. Watkins.<br />
Japans hela <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättniug med utlan<strong>de</strong>t uppgick <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 79,161,335<br />
yen (1 yen = 4 kr.), <strong>de</strong>n högsta siffra s<strong>om</strong> uppnåtts sedan rikets hamnar öppnats<br />
för främman<strong>de</strong> nationer. Häraf k<strong>om</strong>mo på införseln 31,226,558 <strong>och</strong> på<br />
utförseln 47,934,777 yen. Vid jemförelse med 1885 visar sig en ökning af<br />
14,725,407 yen, <strong>de</strong>raf ensamt för Yokohama i införseln 1,189,379 <strong>och</strong> i utförseln<br />
7,654,049 yen.<br />
Den lyftning importaffärerna rönt är närmast att tillskrifva <strong>de</strong>n rika skörd<br />
Japan haft att glädja sig åt, hvilken i hög grad öka<strong>de</strong> konsumtionsförmågan.<br />
De i hamnarna befintliga varulagren kun<strong>de</strong> sålunda afyttras till för<strong>de</strong>laktiga pris,<br />
<strong>och</strong> importörerna skulle säkert skördat ännu större för<strong>de</strong>lar, <strong>om</strong> icke ett plötsligt<br />
prisfall på silfver inträdt <strong>och</strong> i följd <strong>de</strong>raf ett fall i vexelkursen på Europa,<br />
hvarigen<strong>om</strong> affärerna för en tid förlama<strong>de</strong>s. Lyckligtvis steg åter kursen<br />
<strong>och</strong> bered<strong>de</strong> på många hän<strong>de</strong>r ersättning för lidna förluster. På utförseln ver-<br />
* Afd. I, se sid. 49.
640<br />
ka<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot kursförändringen mycket för<strong>de</strong>laktigt <strong>och</strong> framkalla<strong>de</strong> mer än något<br />
annat <strong>de</strong>n betydliga stegringen af exportsiffran för <strong>1886</strong>.<br />
Skör<strong>de</strong>n af silke un<strong>de</strong>r <strong>1886</strong> kan anslås till <strong>om</strong>kr. 50,000 piculs, hvaraf<br />
<strong>från</strong> Yokohama utför<strong>de</strong>s 28,364 piculs, ungefär lika för<strong>de</strong>ladt på Europa <strong>och</strong><br />
Amerika. Afven téskör<strong>de</strong>n var <strong>de</strong>n rikaste Japan haft sedan <strong>de</strong>t trädt i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse<br />
med utlan<strong>de</strong>t. Ännu äro likväl inga siffror offentliggjorda angåen<strong>de</strong><br />
storleken af produktionen eller <strong>de</strong>n inhemska förbrukningen. Frän<br />
Yokohama utskeppa<strong>de</strong>s 13,866,062 kilogram té eller 1,877,083 kilogr. mera<br />
än 1885; af ris utför<strong>de</strong>s 66,801 piculs mot 13,453 p. 1885, af koppar 105,800<br />
piculs mot 85,259 p. 1885.<br />
På penningmarkna<strong>de</strong>n uppträd<strong>de</strong> <strong>de</strong>n af regeringen un<strong>de</strong>rstödda japanska<br />
speciebanken sås<strong>om</strong> en farlig konkurrent till <strong>de</strong> främman<strong>de</strong> bankerna, förnämligast<br />
gen<strong>om</strong> vexelköp, vid hvilka <strong>de</strong>n Iemna<strong>de</strong> så för<strong>de</strong>laktiga vilkor, att nästan<br />
hela <strong>de</strong>nna affär gick förlorad för utländingarne.<br />
Sedan <strong>de</strong>n ljan. <strong>1886</strong> inlöser Japans bank på regeringens befallning allt pappersmynt<br />
med silfver al pari, hvarigen<strong>om</strong> kursförändringen på pappersvalutor<br />
upphör <strong>och</strong> markna<strong>de</strong>n erhåller mera fasthet.<br />
Rörelsen i Yokohamas hamn visa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1886</strong> ökad liflighet, hvartill<br />
i synnerhet bidrogo engelska <strong>och</strong> tyska fartyg. Regelbundna turer en gång<br />
i måna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rhållas nu af tyska. postångare, af hvilka <strong>de</strong>n första anlän<strong>de</strong> i<br />
augusti. Till Yokohama ank<strong>om</strong>mo 286 ångare <strong>och</strong> 72 segelfartyg <strong>om</strong> tills.<br />
514,090 tons; <strong>från</strong> hamnen afgingo 290 ångare <strong>och</strong> 66 segelfartyg <strong>om</strong> tills.<br />
516,384 tons. Mer än hälften af in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong> fartyg voro engelska.<br />
Norska flaggan representera<strong>de</strong>s af 1 ångare <strong>om</strong> 915 tons, k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> Hamburg<br />
med styckegods.<br />
Frakterna voro vacklan<strong>de</strong> <strong>och</strong> stodo med undantag för maj—juli i allmänhet<br />
lågt; för råsilke höllo <strong>de</strong> sig oförändra<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et.<br />
För att un<strong>de</strong>rlätta lossning <strong>och</strong> lastning på red<strong>de</strong>n är man betänkt på en<br />
större kajbyggnad, dock är <strong>de</strong>t härför nödiga kapitalet ännu icke anskaffadt,<br />
liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>t är oafgjordt, <strong>om</strong> regeringen eller ett aktiebolag skall taga företaget<br />
<strong>om</strong> hand.<br />
Zappe.<br />
Galatz (Rumänien).<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>).<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 2 norska fartyg <strong>om</strong> 1,841 tons<br />
» » » i barlast 16 » » 13,910 »<br />
Till Norge afgingo med last 4 » » 3,722 »<br />
» utrikes ort » 11 » » 8,894 »<br />
» » » i barlast 2 » » 1,841 »<br />
Denna redogörelse afser endast hamnarna Sulina, Galatz <strong>och</strong> Braila. För<br />
Kustendje saknas uppgifter.<br />
Från Sulinamynningen utlöpte <strong>år</strong> <strong>1886</strong> med last 1,379 fartyg, nemligen<br />
875 ångare <strong>och</strong> 504 segelfartyg, med en totaldrägtighet af 950,567 tons,<br />
hvaraf 623,470 tons k<strong>om</strong>mo på 564 ångare <strong>och</strong> 4 segelfartyg un<strong>de</strong>r britisk<br />
flagga samt 9,141 tons på 11 norska ångare. Utskeppningen var större än<br />
något föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, dock berod<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta ej på någon verklig tillväxt i produk-
641<br />
tion eller <strong>han<strong>de</strong>l</strong>, utan snarast på <strong>de</strong>t tullkrig s<strong>om</strong> påg<strong>år</strong> mellan Rumänien <strong>och</strong><br />
Österrike-Ungern <strong>och</strong> tvingat utförseln att i högre grad än förut taga sjövägen.<br />
Af jordbruksalster utför<strong>de</strong>s: majs 2,861,233 quarters, hvete 1,348,379, korn<br />
894,564, råg 517,562 o. s. v.; härtill k<strong>om</strong>mo lefvan<strong>de</strong> kreatur 9,627 st. <strong>och</strong><br />
plankor 1,169,587 st. Införseln är känd endast för stenkol, 133,071 tons,<br />
eller nära 50 % mera än <strong>år</strong> 1885, hufvudsakligen på grund af jernvägsnätets<br />
utvidgning.<br />
Införseln till Galatz uppgick i allt till 129,880 tons, hvari stenkol ingick<br />
med 60,600 tons <strong>och</strong> metaller med 41,396 tons. Utförseln <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> jordbruksalster<br />
till ett belopp af 129,141 tons, <strong>de</strong>raf majs 106,131, råg 40,107<br />
<strong>och</strong> korn 20,343 tons samt 39,016 tons virke o. s. v. I hamnen inlöpte 699<br />
ångare <strong>om</strong> 399,876 tons, 299 segelfartyg <strong>om</strong> 42,784 tons <strong>och</strong> 1,088 pråmar<br />
<strong>om</strong> 96,166 tons.<br />
Till Braila inför<strong>de</strong>s sjöle<strong>de</strong>s i allt 123,556 tons. I utförseln af spanmål<br />
upptogos <strong>de</strong> största posterna af majs, 433,450 tons, hvete 292,346, korn 94,981<br />
<strong>och</strong> råg 62,082 tons, spirituosa 3,120,170 liter <strong>och</strong> kreatur 7,400 st. I hamnen<br />
inlöpte 614 ångare <strong>och</strong> 290 segelfartyg <strong>om</strong> 557,424 tons jemte kustfartyg<br />
<strong>och</strong> pråmar <strong>om</strong> tills. 890,000 tons.<br />
På grund af vakans i vice-konsulatet i Kustendje vid början af redogörelse<strong>år</strong>et<br />
föreligga inga uppgifter för <strong>de</strong>nna plats. Hamnen tor<strong>de</strong> blifva af mycket<br />
stor bety<strong>de</strong>lse, när <strong>de</strong> arbeten hunnit verkställas, till hvilka regeringen<br />
gifvit förslag. I <strong>de</strong>ssa ingå, sedan jernvägen på venstra Donaustran<strong>de</strong>n nu fullbordats<br />
till Fetesti, en storartad brobyggnad <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta ställe öfver flo<strong>de</strong>n, hvartill<br />
anses åtgå 4 <strong>år</strong> <strong>och</strong> ett kapital af 20 mill, francs. Sjelfva hamnen tor<strong>de</strong><br />
emellertid tarfva en förbättring <strong>och</strong> utvidgning för att sta<strong>de</strong>n skall kunna tillgodogöra<br />
sig utvecklingen af k<strong>om</strong>munikationerna till lands.<br />
Rumäniens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte med främman<strong>de</strong> land un<strong>de</strong>r 1885 visar för införseln<br />
en totalsiffra af 268 mill, francs <strong>och</strong> för utförseln 248 mill. I införseln<br />
k<strong>om</strong> Österrike-Ungern främst med oinkr. 120 1 /, mill, francs, <strong>de</strong>rnäst<br />
Storbritannien med 51 mill., Tyskland med 41'/s mill., Frankrike med 14 mill.,<br />
Turkiet med 10 mill., Ryssland med 9 mill. o. s. v. Af utförseln gick största<br />
<strong>de</strong>len till Storbritannien, <strong>om</strong>kr. 85 mill, francs, <strong>och</strong> Österrike-Ungern, 84<br />
mill.; öfriga afnämare voro Turkiet (16 mill, francs), Ryssland <strong>och</strong> Italien<br />
(hvar<strong>de</strong>ra 13 mill.), Frankrike (12 mill.) o. s. v.<br />
Den ofvan nämnda tullstri<strong>de</strong>n med Österrike-Ungern har medfört sv<strong>år</strong>a<br />
rubbningar i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>na, <strong>och</strong> så väl för <strong>1886</strong> s<strong>om</strong> ännu mera för 1887,<br />
då <strong>de</strong>n framträdt i all sin bitterhet, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong> statistiska uppgifterna <strong>de</strong>r<strong>om</strong><br />
bära vittne. Närmaste orsaken är förbu<strong>de</strong>t mot införsol i grannlan<strong>de</strong>t af rumänisk<br />
boskap, hvilken förut <strong>de</strong>r ha<strong>de</strong> sin bästa afsättning; men stri<strong>de</strong>n har<br />
nu öfverförts äfven till andra <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n, oeh <strong>de</strong>n kanal Rumänien <strong>år</strong> 1885 ha<strong>de</strong><br />
för tredje<strong>de</strong>len af hela sin export är nu så godt s<strong>om</strong> stängd. À andra sidan<br />
mister <strong>de</strong>t större lan<strong>de</strong>t en god marknad för sin industri <strong>och</strong> kan icke utan<br />
skada undvara <strong>de</strong>n stora tillförsel af rumänisk majs <strong>och</strong> annan spanmål, s<strong>om</strong><br />
mata<strong>de</strong> <strong>de</strong> stora brännerierna <strong>och</strong> qvarnarna i Ungern. Alla försök att åstadk<strong>om</strong>ma<br />
en ändring i <strong>de</strong>tta abnorma förhållan<strong>de</strong> hafva hittills strandat.<br />
Statsskul<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 1 april 1887 729,186,175 francs.<br />
Kursen på statspapper var <strong>de</strong>n 31 juli 1887 följan<strong>de</strong>: xVktierna i »Banque<br />
nationale <strong>de</strong> Roumanie» å n<strong>om</strong>inelt 500 francs notera<strong>de</strong>s 1,016 francs, perpetuclla<br />
5 % räntan 91'/,, %, amortisabla 5 % räntan 94 1/2 %, öppenheimska<br />
7 % lånet af 1866 108—110 .%', Stern Brothers 8 % län af 1864 104<br />
—105 %.<br />
I Galatz notera<strong>de</strong>s vid samma tid för 3 måna<strong>de</strong>r i London 25.27 1/2,
642<br />
Frankrike 100, Tyskland 124.30, Holland 208 3 /4- Turkiska pun<strong>de</strong>t stod i<br />
22.82 francs; agio för guld var 15 %.<br />
Skör<strong>de</strong>n i Rumänien <strong>år</strong> <strong>1886</strong> kan för alla sä<strong>de</strong>sslag betecknas sås<strong>om</strong> fullt<br />
me<strong>de</strong>lmåttig. År 1885 var <strong>de</strong>n af utmärkt beskaffenhet, riklig för hvete <strong>och</strong><br />
råg, något knappare för korn. Ofriga sä<strong>de</strong>sslag <strong>och</strong> hö slogo nästan fel.<br />
Veterinärrapporterna upptaga böldpest för nötkreaturen <strong>och</strong> skabb för f<strong>år</strong>en,<br />
dock in<strong>om</strong> mera inskränkta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n af lan<strong>de</strong>t.<br />
Jernvägarne trafikeras på en sträcka af 2,320 kil<strong>om</strong>eter; un<strong>de</strong>r byggnad<br />
äro 283 kil<strong>om</strong>eter.<br />
S. Mendl.<br />
Wien (Generalkonsulatet).<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Den gemensamma budgeten för <strong>år</strong> <strong>1886</strong> upptager <strong>de</strong> ordinarie utgifterna<br />
till 111,054,248 fl. <strong>och</strong> <strong>de</strong> extraordinarie till 5,487,823 fl.<br />
Den österrikiska budgeten upptager ink<strong>om</strong>sterna till 507,833,841 fl. <strong>och</strong><br />
utgifterna till 516,625,771 fl., utvisan<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s ett <strong>de</strong>ficit af 8,791,930 fl.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna uppgingo <strong>år</strong> <strong>1886</strong> till 42,494,800 fl., eller 1,568,247 fl.<br />
mera än <strong>år</strong> 1885. Stämpelskatten inbragte 17,282,148 fl. eller 572,360 fl.<br />
mindre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Spanmålsinförseln minska<strong>de</strong>s betydligt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1886</strong>, beroen<strong>de</strong> på tullkriget<br />
med Rumänien; utförseln minska<strong>de</strong>s emellertid på samma gång för <strong>de</strong><br />
flesta sä<strong>de</strong>sslag.<br />
Insättningarna i postsparbanken uppgingo till 15,459,051 fl., uttagningarna<br />
till 13,634,030 fl.<br />
För samtliga österrikiska statsbanor utgjor<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>sterna <strong>år</strong> <strong>1886</strong> 44.66<br />
millioner fl. <strong>och</strong> utgifterna 28.27 millioner; behållningen, 16.39 millioner, motsvara<strong>de</strong><br />
2.66 % å <strong>de</strong>t kapital af 641 millioner statsbanorna kostat.<br />
Konsumtionsskatterna uppgingo till 97,140,056 fl., utvisan<strong>de</strong> en stegring<br />
af 6,783,270 fl.<br />
B<strong>om</strong>bay <strong>de</strong>n 13 september 1887.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>)<br />
Alfr. von Kendler.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 473 tons <strong>och</strong> 6<br />
norska <strong>om</strong> 2,036 tons.<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela införseln uppgick till 344,453,463 rupees, <strong>de</strong>raf guld <strong>och</strong><br />
silfver för 124,789,249 rupees.<br />
Vär<strong>de</strong>t af utförseln uppgick till 322,011,585 rupees, <strong>de</strong>raf guld <strong>och</strong> silfver<br />
för 9,032,183 rupees.
643<br />
Den införsel af norskt öl s<strong>om</strong> förr eg<strong>de</strong> rum har för närvaran<strong>de</strong> afstannat.<br />
Af svenska tändstickor införes en stor mängd öfver London; olyckligtvis<br />
förek<strong>om</strong>ma åtskilliga tyska efterapningar af <strong>de</strong> svenska märkena.<br />
Svenskt jern, så väl stangjern s<strong>om</strong> hästskojern <strong>och</strong> spik, införes i ej obetydlig<br />
mängd öfver London.<br />
De införda trävarorna bestå hufvudsakligen af teakträ <strong>från</strong> Birma <strong>och</strong><br />
Malabarkusten.<br />
Import<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i B<strong>om</strong>bay är i allmänhet icke lönan<strong>de</strong>, konkurrensen är<br />
mycket stark <strong>och</strong> infödingarne veta att begagna sig häraf.<br />
Af b<strong>om</strong>ull utför<strong>de</strong>s 1,073,416 balar, <strong>de</strong>raf till Liverpool 243,424 balar,<br />
till Triest 186,786 <strong>och</strong> till Antwerpen 165,484 balar.<br />
Ett stort antal b<strong>om</strong>ullsspinnerier finnes i B<strong>om</strong>bay <strong>och</strong> än flere äro un<strong>de</strong>r<br />
anläggning.<br />
Hela antalet till B<strong>om</strong>bay ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> 1,006 <strong>om</strong> 1,136,489<br />
tons, <strong>de</strong>raf 624 ångfartyg <strong>om</strong> 1,008,268 tons <strong>och</strong> 382 segelfartyg <strong>om</strong> 128,221<br />
tons; 950 fartyg <strong>om</strong> 1,050,818 tons ank<strong>om</strong>mo med last <strong>och</strong> 56 <strong>om</strong> 85,671<br />
tons i barlast.<br />
J. Janni.<br />
Genève.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Ur affärssynpunkt betraktadt var <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et ett me<strong>de</strong>l<strong>år</strong>. Främlingarne<br />
k<strong>om</strong>mo i stort antal <strong>och</strong> medför<strong>de</strong> lifaktighct i vissa affärsgrenar, skör<strong>de</strong>n<br />
var god <strong>och</strong> utförseln öka<strong>de</strong>s af nästan alla v<strong>år</strong>a industrialster. Man kan<br />
såle<strong>de</strong>s hafva anledning hoppas att <strong>år</strong>et <strong>1886</strong> skall utgöra en vändpunkt i<br />
krisen.<br />
Vid slutet af <strong>år</strong> <strong>1886</strong> funnos 2,865 kil<strong>om</strong>eter jernväg, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> ha<strong>de</strong><br />
byggan<strong>de</strong>t af ytterligare 76 kil<strong>om</strong>eter påbörjats. Förbere<strong>de</strong>lser pågå för gen<strong>om</strong>sprängning<br />
af Simplon. Liflig verksamhet rå<strong>de</strong>r med igångsättan<strong>de</strong> af ångsp<strong>år</strong>vagnar<br />
på landsvägarne.<br />
Me<strong>de</strong>ldiskonton för <strong>år</strong>et har varit 3.05 %.<br />
Leipzig.<br />
(Årsberättelse för <strong>1886</strong>.)<br />
Af härvaran<strong>de</strong> banker <strong>och</strong> aktiebolag lemna<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> ut<strong>de</strong>lning för <strong>år</strong><br />
<strong>1886</strong>: Allgem. Deutsche Creditanstalt 8 1/2 %, Leipziger Bank 5.8 %, Leipziger<br />
Discontogesellschaft 5.5 %, Leipziger Cassenverein 4 2/15 %, Leipziger<br />
Feuerversicherungsanstalt 720 mark på inbetalda 1,800 mark. Leipziger Vereinsbierbrauerei<br />
20 %, Leipziger Lebensversicherungs-Gesellschaft »Teutonia»<br />
10 % o. s. v.<br />
Det förflutna <strong>år</strong>et var såle<strong>de</strong>s för flera företag icke att anse sås<strong>om</strong> ogynsamt,<br />
<strong>om</strong> än i allmänhet mycket klaga<strong>de</strong>s öfver affärernas gång.
644<br />
Året <strong>1886</strong> utmärker sig i öfrigt gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n rikliga tillgången på ledigt<br />
kapital <strong>och</strong> räntans fortgåen<strong>de</strong> sjunkan<strong>de</strong>. Förnämsta orsaken till <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n<br />
tor<strong>de</strong> vara att söka i <strong>de</strong>t tryckta läge, hvaruti flera af <strong>de</strong> förnämsta<br />
industrigrenarne befunno sig.<br />
För så väl industrien s<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n fordras emellertid ett slut på tullkriget;<br />
först när tullsatserna kunna ingå sås<strong>om</strong> fasta faktorer i kalkylerna kan en varaktig<br />
förbättring inträda.<br />
Stor meningsskiljaktighet rå<strong>de</strong>r i fråga <strong>om</strong> bety<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong> markna<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong> hållas i Leipzig; mot markna<strong>de</strong>rnas bibehållan<strong>de</strong> <strong>och</strong> framför allt mot <strong>de</strong>ras<br />
nuvaran<strong>de</strong> långvarighet har anförts att <strong>de</strong>n fullständiga förändringen i k<strong>om</strong>munikationsväsen<strong>de</strong>t<br />
äfven förändrat markna<strong>de</strong>rnas karakter, att med undantag<br />
för vissa varor införseln af marknadsvaror till Leipzig all<strong>de</strong>les upphört, att köparne<br />
vända sig direkt till fabrikanterna <strong>och</strong> icke vilja vara beroen<strong>de</strong> af <strong>de</strong> på<br />
bestämda ti<strong>de</strong>r hållna markna<strong>de</strong>rna. Tills vidare är <strong>de</strong>t emellertid beslutadt<br />
att icke någon förändring skall vidtagas.<br />
Vid lä<strong>de</strong>rmarkna<strong>de</strong>n var tillförseln i allmänhet normal, hvilket ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
goda med sig att ej allt för stora partier blefvo utan afnämare <strong>och</strong> att lä<strong>de</strong>raffärernas<br />
allmänna läge höll sig uppe.<br />
I b<strong>om</strong>ulls- <strong>och</strong> halfyllevaror var <strong>om</strong>sättningen tämligen inskränkt, <strong>och</strong> var<br />
äfven tillförseln mindre än vanligt; <strong>de</strong>t samma gäller äfven klä<strong>de</strong>saffärerna.<br />
Af glasperlor för<strong>de</strong>s mycket litet i markna<strong>de</strong>n, enär fabrikanterna redan<br />
fått större beställningar än <strong>de</strong> kun<strong>de</strong> effektuera.<br />
För yllestrumpvaror var rätt liflig efterfrågan un<strong>de</strong>r första marknadsveckan,<br />
men på <strong>de</strong>t hela taget klaga<strong>de</strong>s dock öfver <strong>de</strong> dåliga ti<strong>de</strong>rna.<br />
I pelsaffärerna råd<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot ganska mycket lifaktighet <strong>och</strong> stigan<strong>de</strong> pris.<br />
Vid påskmarkna<strong>de</strong>n voro sammanlagdt <strong>om</strong>kring 8,000 fabrikanter representera<strong>de</strong><br />
med lager eller mönster.<br />
Vid michaölismarkna<strong>de</strong>n var antalet köpare af lä<strong>de</strong>rvaror större än man<br />
väntat, men stämningen likväl icke liflig. För klä<strong>de</strong>svaror har man icke på<br />
många <strong>år</strong> haft en så god marknad s<strong>om</strong> innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s; jemväl för manufakturvaror<br />
råd<strong>de</strong> god stämning; för glasperlor var liflig efterfrågan, men <strong>de</strong>remot<br />
var <strong>om</strong>sättningen i pelsvaror mindre än man väntat.<br />
Sachsiska statsskul<strong>de</strong>n uppgick <strong>år</strong> 1885 till 676,702,312 mark, statens<br />
aktiva utgjor<strong>de</strong> samma <strong>år</strong> 980,662,786 mark, <strong>de</strong>raf statsbanorna med en anläggningskostnad<br />
af 589,102,145 mark. Den nettoafkastning statsbanorna lemnat<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> båda senaste <strong>år</strong>en har räckt mer än väl till att förränta hela<br />
statsskul<strong>de</strong>n.<br />
Antalet fabriksarbetare var <strong>år</strong> 1885 284,533, <strong>de</strong>raf 113,341 voro sysselsatta<br />
i textilindustrien.<br />
Julius Wilhelm Schmidt.