pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
emnet først var sat på dagsordenen på trods af nogle landes modstand, blev det ikke pillet af igen, og<br />
der blev i stedet iværksat en proces, der førte til bindende lovgivning på området.<br />
Som det fremgår af ovenstående har ikke-bindende EU-politikker mindre betydning for det danske<br />
forbrugerpolitiske område end den bindende regulering i form af direktiver og forordninger, og de<br />
danske aktører har mindre fokus på denne type EU-initiativer. Der er forskelle på, om forvaltningen<br />
inddrager henstillinger, resolutioner og lignende, men som oftest er den danske lovgivning alligevel<br />
allerede tilstrækkelig i forhold til at leve op til indholdet af disse, hvorfor der ikke behøves yderligere<br />
handling. Dette kan nok også forklare de danske organisationers manglende interesse for denne type<br />
politikker. Der peges dog på, at ikke-bindende politikker kan bruges juridisk til at fortolke regler og kan<br />
fungere som vejledning ved ikke-regulerede områder. Desuden kan organisationerne i et vist omfang<br />
benytte hensigtserklæringer og lignende fra EU retorisk i forhold til at fremhæve betydningen af et<br />
givent område eller nødvendigheden af at regulere bestemte forhold. Endelig har henstillinger,<br />
retningslinier m.m. den betydning, at de kan medvirke til at bringe et emne på dagsordenen og være et<br />
første skridt på vejen mod en senere bindende retsakt. Vi vurderer således, at EU også – om end i<br />
begrænset omfang – påvirker det danske forbrugerpolitiske område gennem europæiseringsmekanismen<br />
framing. Igen er påvirkningen imidlertid snarere rettet mod indholdet af forbrugerpolitikken end mod<br />
samspillet mellem forvaltningen og organisationerne.<br />
6.3 EU som kilde til incitamenter<br />
Som beskrevet i afsnit 3.1.3 kan man forestille sig, at EU kan ændre medlemsstaternes incitamenter til<br />
handling og organisering. EU-beslutningstagning bliver et grundvilkår, der gør visse former for<br />
handlinger, nationale praksisser og institutioner uhensigtsmæssige, og giver således incitamenter til<br />
ændringer for eksempelvis at kunne opnå større indflydelse på beslutningsprocessen. Vores interviews<br />
bekræfter denne tanke, idet der heri flere steder peges på forskellige forhold, hvor EU har betydning og<br />
ændrer vilkårene for de danske aktører og dermed skaber incitamenter til ændrede handlinger og<br />
organisering.<br />
6.3.1 Betydningen af tid og sted i processen<br />
En stor del af de interviewede personer fremhæver, at det er af afgørende betydning at være så tidligt<br />
inde i lovgivningsprocessen som muligt for at få størst mulig indflydelse. Dette gælder altid, men<br />
forstærkes når der er tale om EU-lovgivningsforslag, for når der først ligger et færdigt udkast fra<br />
Kommissionen, er det meget svært at få ændret noget, selvom forslaget endnu ikke er vedtaget. Dette<br />
formulerer en repræsentant fra forbrugersiden sådan: ”Når først Kommissionen kommer med sit forslag, så<br />
79