pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
uformelle kontakter, aktørernes opfattelser af hvor indflydelsen er størst, hvilken arena de primært<br />
orienterer sig mod osv. Vi er interesseret i, om de oplever, at EU har en betydning for den måde,<br />
forbrugerpolitik foregår på i Danmark i dag, hvad de mener at få ud af eventuelt medlemskab af en<br />
europæisk sammenslutning m.m.<br />
Til at besvare sådanne spørgsmål er interviewformen velegnet. Styrken ved interviews er netop, at det<br />
kan give nuancerede beskrivelser af interviewpersonens livsverden, hans eller hendes oplevelser og<br />
erfaringer (Boolsen 2004). Det er således interviewpersonernes erfaringer og personlige opfattelser, der<br />
er det centrale i interviewet. Interviewet giver mulighed for detaljerede beskrivelser og stor<br />
kompleksitet. Gennem interviews kan man endvidere opnå ny viden og forståelse, som man ikke<br />
nødvendigvis kunne forudsige ud fra sin teori eller forforståelse (Christensen 1994).<br />
Interviews kan svinge fra åbne og ustrukturerede med brede spørgsmål, der giver mulighed for brede<br />
svar, der kan pege i mange retninger, til stramt strukturerede med korte og præcise spørgsmål, der også<br />
lægger op til korte og præcise svar. Vores interviewteknik ligger et sted imellem disse yderpunkter og<br />
kan betegnes semistruktureret. På den ene side har vi i interviewene fokuseret på bestemte temaer og<br />
har udarbejdet en overordnet interviewguide, til at hjælpe os til at komme rundt om alle de områder, vi<br />
ønskede belyst. På den anden side var det vigtigt for os at være åbne over for nye og uventede<br />
fænomener, der kunne komme frem i interviewet i stedet for at have færdige kategorier og en fastlagt<br />
plan, der ikke kunne afviges eller ændres.<br />
2.3.1 Valg af informanter<br />
Vi har udvalgt informanter fra både forvaltningen og interesseorganisationer for at få belyst samspillet<br />
imellem disse fra begge sider (se bilag 1 for en oversigt over alle informanter). Vi har udvalgt en række<br />
af de vigtigste interesseorganisationer på det forbrugerpolitiske område i Danmark på både forbrugerog<br />
erhvervssiden – Forbrugerrådet, Dansk Industri, Dansk Handel og Service samt Handel, Transport<br />
og Serviceerhvervene. Disse er udvalgt, fordi det er helt centrale organisationer, der går igen i<br />
specialudvalgsreferater, betænkninger, udvalg og høringssvar 7 på forbrugerpolitiske lovforslag. De<br />
pågældende organisationer er brede sammenslutninger/paraplyorganisationer, der dækker både<br />
specifikke og overordnede forbrugerpolitiske emner og love indenfor en række brancher. For at skabe<br />
mere variation blandt informanterne har vi endvidere valgt Brancheorganisationen ForbrugerElektronik<br />
(BFE), der i modsætning til eksempelvis DI repræsenterer en snævrere medlemskreds, og derfor kun<br />
7 Begrebet ’høring’ anvendes i specialet om en skriftlig udsendt anmodning om kommentarer eller synspunkter i forhold til et<br />
konkret oplæg, forslag el.lign. Drøftelser på møder i udvalgsregi mm. eller mere uformelle drøftelser i andre sammenhænge<br />
falder således uden for vores definition af høring.<br />
22