pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Herudover tilhører Forbudsloven retsområdet offentlig ret og hører dermed under Forbrugerstyrelsen<br />
under Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender (tidligere Økonomi- og Erhvervsministeriet).<br />
Købeloven er derimod civilret, hvilket hører under Justitsministeriets ressort. Dermed adskiller delcasene<br />
sig også fra hinanden ved, at de to lovgivningsprocesser hørte under to forskellige ministerier,<br />
der kunne tænkes at have forskellige traditioner for inddragelse af interesseorganisationerne og for<br />
håndteringen af sager i EU.<br />
Endelig er Købeloven en meget gammel dansk lov, der vedrører et fundamentalt område af samfundets<br />
organisering 6 . Da EU-reguleringen af området tog sin begyndelse, fandtes der således allerede lange<br />
traditioner for denne type regulering i Danmark, hvilket medførte, at Forbrugerkøbsdirektivet blev<br />
implementeret via ændringer i den eksisterende Købelov. Forbudsloven vedrører derimod et nyt<br />
lovgivningsmæssigt område i Danmark uden tilsvarende traditioner, og Forbudsdirektivet førte derfor<br />
til vedtagelsen af en helt ny lov.<br />
2.2.6 Generalisérbarhed udfra casen?<br />
I forbindelse med en diskussion af rækkevidden af specialets konklusioner – hvorvidt resultater fundet i<br />
dette speciale om europæiseringen af samspillet mellem forvaltning og interesseorganisationer på<br />
forbrugerområdet også vil kunne generaliseres til samspillet på andre sektorområder – bør man tage<br />
forhold på både EU-niveau og nationalt niveau i betragtning. Disse forhold er nærmere uddybet<br />
nedenfor. Hvis forbrugerområdet på ét eller begge disse niveauer adskiller sig markant fra andre<br />
politikområder, kan resultater fundet på baggrund af analysen kun med store forbehold generaliseres til<br />
andre områder. Modsat vil det være rimeligt at antage, at der vil kunne generaliseres til områder, der<br />
minder om forbrugerområdet på de nedenfor nævnte parametre. På den anden side gør det ikke<br />
generalisering umulig, at der eksisterer forskelle mellem forskellige politikområder – der findes jo ikke<br />
to områder, der er helt ens. Man bør imidlertid være bevidst om eventuelle forskelle, og det må nøje<br />
vurderes om disse udgør et problem i forhold til generalisering.<br />
I forhold til EU-niveauet må det undersøges, hvilken form for EU-påvirkning, der er tale om på<br />
forbrugerområdet og de områder der ønskes generaliseret til. Herunder må det undersøges, hvilken type<br />
EU-regulering der er dominerende på området (direktiver/forordninger, den åbne<br />
koordinationsmetode, ikke-bindende beslutninger), og hvilke beslutningsprocedurer der anvendes<br />
(kvalificeret flertal vs. enstemmighed, graden af Europa-Parlamentets indflydelse). Et andet forhold, der<br />
kan have betydning, er, hvor længe EU-påvirkningen har fundet sted. Er der tale om et område, der for<br />
6 Den første danske købelov stammer fra 1906, jf. afsnit 8.1.<br />
20