pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hvordan en uafhængig variabel (her europæiseringen) påvirker dens afhængige variabel (samspillet<br />
mellem forvaltning og interesseorganisationer i Danmark).<br />
2.2.2 Hvad kan være problemerne ved et casestudie, og udgør de i virkeligheden så stort et problem?<br />
Der er imidlertid fra flere sider blevet rejst kritik mod casestudiet, der er vigtig at holde sig for øje, når<br />
man anvender denne tilgang. For det første er der blevet argumenteret for, at casestudier ikke kan<br />
bibringe viden, der rækker ud over den enkelte case, og at man derfor ikke kan generalisere fra en eller<br />
få cases (Flyvbjerg 1991: 145; Van Evera 1997: 53). Det er korrekt, at en årsagssammenhæng fundet på<br />
baggrund af et casestudie af et enkelt fænomen ikke direkte kan siges at gælde for alle lignende<br />
fænomener, eller at der på baggrund heraf kan opstilles statistiske sandsynligheder for dette.<br />
Casestudier svarer således ikke til kvantitative stikprøver, der kan generaliseres til en hel population<br />
(statistisk generalisering). Casestudier kan derimod anvendes til at foretage en analytisk generalisering,<br />
hvor forskeren sandsynliggør eller underbygger årsagssammenhænge, der også kan formodes at gælde<br />
for cases med lignende karakteristika, hvilket eventuelt efterfølgende kan efterprøves via nye casestudier<br />
eller andre metoder (Yin 1994: 10, 36f).<br />
For det andet er tilgangen blevet kritiseret for at indeholde bias, idet det hævdes, at udøverne har en<br />
tendens til at udvælge cases eller data, der verificerer deres forudfattede opfattelser eller teoretiske<br />
udgangspunkt (Flyvbjerg 1991: 154; Yin 1994: 9f). Dette problem er imidlertid ikke unikt for<br />
casestudier, men findes i forbindelse med alle typer af undersøgelsesdesign. Flyvbjerg fremhæver<br />
endvidere, at casestudier snarere end verifikation har en tendens til falsifikation pga. dets intensive og<br />
dybdeborende karakter, der ofte bevirker, at forskeren må revurdere, justere eller forkaste forudfattede<br />
opfattelser. Sandsynligheden for at forudfattede opfattelser eller konstruerede kategorier overlever<br />
gennem eksempelvis store spørgeskemaundersøgelser er større, idet forskeren ikke kommer i direkte<br />
kontakt med de studerede subjekter (Flyvbjerg 1991: 155).<br />
2.2.3 Hvilken type casestudie har vi at gøre med?<br />
Der findes i metodelitteraturen adskillige kategoriseringer af forskellige casestudie-typer (se eksempelvis<br />
Pedersen 1977; Flyvbjerg 1991; Yin 1994; Boolsen 2004). Mogens N. Pedersen skelner mellem 4<br />
forskellige forskningsmæssigt værdifulde casestudie-typer: Fortolkende casestudier, teoriafprøvende<br />
casestudier, afvigende eller kritiske casestudier og endelig teori- eller hypotesegenererende casestudier<br />
(Pedersen 1977: 244f). Mens de sidste tre typer har en teori-skabende rolle, har den første type, det<br />
fortolkende casestudie, en teori-forbrugende rolle, hvor en eller flere allerede eksisterende teorier<br />
benyttes til at fortolke eller forstå en situation. Begge roller betegner Pedersen som legitime.<br />
17