pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Et meget vigtigt incitament er nødvendigheden af tidlig indgriben i forbindelse med deltagelsen i EUsager,<br />
både i forhold til den danske forvaltning og i forhold til de europæiske institutioner (især<br />
Kommissionen). Herudover giver EU-systemets omfang og kompleksitet både forvaltningen og<br />
organisationerne incitament til at opbygge en kompetent EU-ekspertise blandt deres medarbejdere. I EUsagerne<br />
har Danmark begrænset råderum og indflydelse, så forvaltningen er derfor nødsaget til at<br />
foretage en skarp prioritering af sin indsats, hvilket også giver organisationerne færre muligheder for, via<br />
den danske forvaltning, at få ændret vigtige elementer i et forslag.<br />
Der foregår dog også en direkte påvirkning af den danske forbrugerpolitik, idet der i EU løbende<br />
vedtages en lang række direktiver og forordninger, der skal efterleves i Danmark (positiv og negativ<br />
integration). Denne form for europæisering har stor betydning for indholdet af forbrugerreguleringen i<br />
Danmark, men synes dog kun i begrænset omfang at have konsekvenser for samspillet mellem<br />
forvaltning og organisationer. Det samme kan siges om europæiseringsmekanismen framing, der har en<br />
vis betydning, eksempelvis ved at kunne bringe et emne på dagsordenen, men som kun i begrænset<br />
omfang påvirker samspillet. EU-direktiver og andre europæiske retsakter kan imidlertid potentielt have<br />
direkte konsekvenser for samspillet ved, som fx i forbindelse med Forbudsloven, at give mulighed for en<br />
styrkelse af visse organisationer. Dette synes imidlertid kun i meget begrænset omfang at være tilfældet.<br />
Europæiseringens konsekvenser<br />
Hvilke konsekvenser for samspillet mellem forvaltning og interesseorganisationer har denne<br />
europæisering medført? Ifølge en lang række repræsentanter for de vigtigste aktører i den danske<br />
forbrugerpolitik foregår samspillet mellem forvaltning og interesseorganisationer langt hen ad vejen på<br />
samme måde i EU-sager som i andre sager, og de oplever ikke store ændringer i samspillet på grund af<br />
påvirkning fra EU. Meget tyder altså på, at der er en høj grad af kontinuitet i samspillet på trods af<br />
europæiseringen. Samtidig har analysen af de to del-cases og af vores interviews imidlertid afdækket en<br />
række vigtige konsekvenser af europæiseringen.<br />
Særligt iøjnefaldende er det, at der i forbindelse med Danmarks deltagelse i EU-forhandlinger kan<br />
skelnes mellem to former for deltagelse i samspillet. Der eksisterer således en lille kerne af store,<br />
ressourcerige og bredt favnende organisationer, der deltager i et tæt, forpligtende samspil med<br />
forvaltningen. Denne kerne, som på forbrugerområdet synes at udgøres af Forbrugerrådet, DI, DHS<br />
samt i de fleste tilfælde HTS, deltager kontinuerligt i alle faser af processen, herunder i de vigtige<br />
tidligere faser, og gennem en række forskellige interaktionsformer – formelle som uformelle. Herudover<br />
findes der en løst tilknyttet periferi af andre, ofte mere specialiserede organisationer, der deltager senere i<br />
163