pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
9.6 Del-konklusion – europæiseringens betydning i forbindelse med Forbudsloven<br />
I denne del-konklusion vil europæiseringens betydning for samspillet i forbindelse med Forbudsloven<br />
samlet blive vurderet. I analysen har vi kunnet identificere en kerne af få, store organisationer, der<br />
deltog i alle faser af forløbet. Denne kerne bestod af Forbrugerrådet, Dansk Industri samt Dansk<br />
Handel og Service. Det var også kun disse store, centrale og ressourcestærke organisationer, der deltog i<br />
forbindelse med Grønbogen og de indledende forhandlinger om Direktivet, hvor Danmarks<br />
forhandlingsposition blev fastlagt for ikke siden hen at blive ændret i det væsentlige. Det er således kun<br />
disse organisationer, der reelt har haft mulighed for at påvirke forvaltningens position. Herudover<br />
deltog en række yderligere organisationer mere lejlighedsvist og løst i slutningen af de europæiske<br />
forhandlinger og under høringsrunden ved Lovforslaget. Der eksisterer altså tydeligvis to forskellige<br />
niveauer af inddragelse, hvilket også blev beskrevet i kapitel 7 og 8.<br />
Samspillet mellem forvaltningen og organisationerne i forbindelse med denne del-case kan derfor<br />
karakteriseres som værende tæt på idealtypen korporativt politikfællesskab. Få, stærke organisationer<br />
inddrages fast, tæt og forpligtende, mens en række yderligere organisationer har en mere løs,<br />
uforpligtende og varierende deltagelse. Direktivforslaget blev også kun sendt i høring blandt de 13<br />
organisationer tilknyttet Specialudvalget, i modsætning til de 59, der blev hørt ved lovforslaget, hvilket<br />
tyder på en relativt lukket proces under EU-forhandlingerne. De øvrige organisationer har dog ikke<br />
været direkte udelukket fra samspillet, hvilket kan siges at bløde det korporative politikfællesskab en<br />
smule op. En yderligere faktor, der trækker samspillet lidt væk fra det korporative politikfællesskab, er,<br />
at interaktionsformen synes at være tættest under de europæiske forhandlinger, mens processen<br />
omkring den danske implementering var præget af en mere løs interaktion – også for de store<br />
kerneorganisationer.<br />
At samspillet er tættest og muligheden for indflydelse størst i de tidlige faser af forløbet understreger<br />
endnu engang, hvor vigtig tidlig indgriben er, hvis man som organisation eller myndighed skal opnå<br />
indflydelse. Dette blev også tydeliggjort af Justitsministeriets sene forgæves indgriben. Dette forhold<br />
blev iagttaget allerede i kapitel 6 om europæiseringsmekanismer, og gør sig også gældende i forbindelse<br />
med Forbudsloven.<br />
Samtidig synes Direktivet ikke at have været specielt kontroversielt, og der udspillede sig således ikke<br />
nogen forbitret konflikt om det, hvilket også kan være medvirkende til at forklare, at så få<br />
organisationer deltog i samspillet.<br />
148