pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I forhold til Grønbogen var Direktivet betydeligt begrænset. Punktet eftersalgsservice, som havde<br />
udgjort et væsentligt punkt i Grønbogen var udgået, og en række videregående bestemmelser var blevet<br />
forkastet i det fremsatte direktivforslag eller undervejs i forhandlingerne om forslaget, så der skete<br />
således en vigtig udvikling i disse faser. Direktivet var imidlertid en realitet og skulle implementeres i<br />
national ret.<br />
Folketingets inddragelse<br />
Undervejs i den europæiske beslutningsproces blev sagen forelagt Folketingets Europaudvalg til<br />
orientering 3 gange (22. november 1996, 31. oktober 1997 samt 9. april 1999), og et grundnotat og en<br />
række faktuelle og aktuelle notater blev fremsendt til udvalget. Den 17. april 1998, kort før det<br />
afgørende rådsmøde hvor den fælles holdning blev vedtaget, blev sagen drøftet i et samråd med<br />
Erhvervsudvalget, og samme dag tiltrådte Europaudvalget regeringens forhandlingsoplæg, der således<br />
blev formelt mandateret (Notat af 24. marts 1999).<br />
8.3.3 Organisationernes europæiske indsats og nordisk forvaltningskoordination<br />
Sideløbende med forvaltningens deltagelse i den europæiske beslutningsproces og dens samspil med<br />
organisationerne i forbindelse hermed, eksisterede der to yderligere handlingsspor. Dels deltog flere af<br />
organisationerne på forskellig vis direkte i den europæiske beslutningsproces uden om forvaltningen, og<br />
dels forsøgte forvaltningen at samarbejde og koordinere sin indsats med de øvrige nordiske lande,<br />
hvilket kan ses som i tråd med den gamle nordiske samarbejdstradition på området.<br />
Organisationerne og Europa<br />
Det er tydeligt, at flere af organisationerne i forbindelse med Direktivforslaget fulgte en aktiv europæisk<br />
strategi 36 .<br />
Ud fra de foreliggende kilder synes Forbrugerrådet at have haft en betydelig europæisk indsats. I Rådets<br />
første høringssvar henviser det til, at Direktivforslaget har været behandlet i den europæiske<br />
forbrugerorganisation BEUC, i den europæiske sammenslutning af forbrugerjurister og i nordisk<br />
forbrugerregi, og alle steder har der været udtalt bekymring over den manglende rækkevidde af<br />
Direktivforslaget (FBR 31. oktober 1996). Forbrugerrådet har altså i en relativ tidlig fase af processen<br />
deltaget i en ganske omfattende koordination på europæisk plan. Senere i forløbet kontaktede<br />
Forbrugerrådet flere gange de danske medlemmer af Europa-Parlamentet i forbindelse med, at forslaget<br />
36 Det skal understreges, at vi kun har indirekte information om organisationernes internationale indsats, idet vi kun har adgang<br />
til de dokumenter, der også er tilgået den danske forvaltning. Hvis man udelukkende baserer en analyse på disse kilder vil man<br />
formentlig undervurdere organisationernes europæiske indsats i et ikke ringe omfang, da det jo næppe er sandsynligt, at<br />
organisationerne har informeret forvaltningen om alle deres europæiske aktiviteter. Gennem vores interviews har vi imidlertid<br />
fået suppleret disse skriftlige kilder.<br />
117