pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
handelsmæssige garantier. Bestemmelser om eftersalgsservice var udgået bl.a. på grund af<br />
hensynstagning til subsidiaritetsprincippet (Kommissionen 1996a: 7).<br />
Direktivforslaget indeholdt en minimumsharmonisering af medlemsstaternes lovgivning vedrørende<br />
mangelsregler i forbindelse med forbrugerkøb af forbrugsvarer med den grundlæggende regel, at<br />
forbrugsvarer skulle være kontraktmæssige, dvs. mangelfri ved leveringen til forbrugeren. For Danmark<br />
var der en række særligt interessante bestemmelser. For det første fastsatte forslaget den absolutte<br />
reklamationsfrist 30 til 2 år, mens denne i Danmark kun var 1 år. For det andet opererede forslaget med<br />
en ’formodningsregel’, hvorefter mangler, der viste sig inden for 6 måneder fra leveringen som<br />
hovedregel skulle formodes at have været til stede ved leveringen. Denne regel fandtes ikke i dansk ret.<br />
Ved mangler skulle forbrugeren for det tredje kunne kræve udbedring, omlevering med en mangelfri<br />
vare, afslag i købesummen eller ophævelse af købsaftalen. I dansk ret var disse<br />
’misligeholdelsesbeføjelser’ for forbrugeren mere begrænsede, idet sælgeren efter Købeloven havde<br />
mulighed for at tilbyde afhjælpning eller omlevering med den virkning, at forbrugerens dermed ikke<br />
kunne kræve afslag i prisen eller ophævelse af købet (afhjælpningsret). Sælgerens mulighed for at gøre<br />
krav gældende mod tidligere salgsled, fx producenten (sælgerens regres), var derimod ikke reguleret af<br />
Direktivforslaget, hvilket åbnede op for en ’reklamationsklemme’, hvor detailhandlere kunne komme til<br />
at stå i en klemme, fordi forbrugerne havde 2 års reklamationsret, mens de ikke selv overfor<br />
producenten kunne gøre krav gældende i en tilsvarende periode (Kommissionen 1996a; Faktuelt notat<br />
af 13. november 1996).<br />
Ud over mangelsregler indeholdt direktivforlaget også bestemmelser angående handelsmæssige<br />
garantier, hvilket i Danmark reguleredes i den almindelige aftaleret og i Markedsføringsloven (Faktuelt<br />
notat af 13. november 1996). Ifølge forslaget skulle garantier være bindende for sælger eller producent,<br />
give forbrugeren en bedre retsstilling (end den lovbestemte) samt fremgå tydeligt af et dokument, der frit<br />
skulle kunne konsulteres før købet (Kommissionen 1996a: 20).<br />
8.3.1 Den første høringsrunde og de indledende rådsforhandlinger<br />
Justitsministeriet sendte den 19. september 1996 Kommissionens direktivforslag i høring blandt en bred<br />
kreds af organisationer og myndigheder 31 (Skrivelse af 19. september 1996). Ministeriet modtog<br />
efterfølgende høringssvar fra de samme organisationer som i forbindelse med Grønbogen og derudover<br />
fra en række yderligere organisationer og myndigheder (se bilag 3).<br />
30 Reklamationsfristen er den tidsperiode efter købet af en vare, hvor køberen har ret til at reklamere, dvs. klage, over mangler<br />
ved varen. Dette betegnes også som den absolutte reklamationsfrist. Den relative reklamationsfrist er den periode efter<br />
opdagelsen af manglen inden for hvilken, køberen har ret til at reklamere.<br />
31 12 myndigheder, herunder 8 domstole, samt 30 organisationer (Høringsliste af 17. september 1996).<br />
113