pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
pdf, 1 MB - DIIS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I løbet af 1980’erne arbejdede en nordisk embedsmandsarbejdsgruppe med en revision af<br />
købelovgivningen og udgav i 1984 en samlet betænkning, som indeholdt forslag, herunder et dansk, til<br />
nye nordiske købelove (Notat af 30. juli 1991). I både Norge, Sverige og Finland gennemførtes i de<br />
følgende år revisioner af købelovene på baggrund af udvalgsarbejdet, men i Danmark viste der sig ikke<br />
at være politisk opbakning til ændringer, så forslaget resulterede ikke i ændringer i den danske købelov<br />
(Notat af 30. juli 1991).<br />
I løbet af 1990’erne kom en revision af den danske købelov imidlertid højt på den politiske dagsorden i<br />
Folketinget ved flere lejligheder, bl.a. ud fra et ønske om at bringe Købeloven i bedre overensstemmelse<br />
med de øvrige nordiske købelove, og dette resulterede i flere spørgsmål fra Erhvervsudvalget til<br />
Justitsministeren og et forslag til folketingsbeslutning om forbedret forbrugerbeskyttelse i købeloven<br />
fremsat af Socialistisk Folkeparti i 1996. Ved begge lejligheder henviste Justitsministeren (Bjørn Westh)<br />
til kommende eller igangværende EU-drøftelser og initiativer, der gjorde det uhensigtsmæssigt at<br />
foretage en ensidig dansk revision af købereguleringen (Kallestrup 2004: 133f). EU’s behandling af<br />
købereguleringen blev således anvendt som et argument for at udskyde eller udelukke en dansk revision<br />
af købeloven. Danmark 28 valgte at afvente EU-lovgivning på bekostning af opretholdelsen af den<br />
nordiske retsenhed på købelovgivningsområdet – blandt andet som følge af en formodning om, at nogle<br />
eller alle de øvrige nordiske lande inden for en overskuelig årrække ville blive EU-medlemmer og<br />
dermed også ville være nødsaget til at indføre en eventuel EU-regulering af købelovgivningen (Notat af<br />
30. juli 1991: 15f).<br />
8.2 Grønbogen – processen frem til et direktivforslag<br />
Den 15. november 1993 afgav Kommissionen Grønbog om forbrugsvaregarantier og eftersalgsservice<br />
(Kommissionen 1993b: 5). Inden fremlæggelsen af Grønbogen havde Kommissionen endvidere afholdt<br />
høringer med både medlemsstaterne, forbrugerne og de berørte erhverv. Formålet med Grønbogen var<br />
ifølge Kommissionen dels at analysere den aktuelle situation på europæisk plan og sammenligne<br />
medlemsstaternes lovgivning på området, dels at påvise de problemer, forbrugerne og virksomhederne<br />
stod over for og endelig skitsere forskellige mulige løsninger på fællesskabsplan og dermed lægge op til<br />
en offentlig debat og interessetilkendegivelser om emnet (Kommissionen 1993b).<br />
Grønbogen fokuserede på tre elementer, som derefter blev nærmere analyseret. Dels den lovbestemte<br />
garanti (mangelsreglerne), hvormed forstås den traditionelle beskyttelse i de nationale lovgivninger,<br />
28 Når der her og efterfølgende står skrevet, at ”Danmark valgte, at…” eller ”den danske holdning var, at…”, så er det den<br />
danske regerings handlinger og holdninger, vi henviser til.<br />
110