Den polske tekstil - Søren Højmark Rasmussen
Den polske tekstil - Søren Højmark Rasmussen
Den polske tekstil - Søren Højmark Rasmussen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
48 Tekstil- og beklædningsindustrien<br />
er blevet automatiseret. Der sker altså en udvikling i <strong>tekstil</strong>industrien, hvor den<br />
manuelle arbejdskraft bliver udskiftet med mere effektive fuldautomatiske maskiner.<br />
<strong>Den</strong>ne tendens er ikke så let at genfinde i beklædningsindustrien. En stor del<br />
af arbejdet bliver stadig udført på almindelige symaskiner, som ikke har forandret<br />
sig væsentligt de sidste 50 år. Det vil sige, at industrien stadig er afhængig<br />
af manuelt arbejde, og faktisk står syning og samling af tøjet for 80 % af lønomkostningerne<br />
i beklædningsindustrien (Dicken, 2003, kap. 10). I andre dele<br />
af processen er der sket teknologiske fremskridt og i f.eks. udskæringsprocessen<br />
har det været muligt med mikroelektronik og computerteknologi at mindske overskudsmateriale<br />
og øge hastigheden. I mange produktioner er det syningen, man<br />
lægger mest vægt på, men det er også vigtigt at lægge vægt på klipningen, fordi<br />
materialeomkostningerne udgør 40 - 50 % af produktionsomkostninger. Med den<br />
nyeste computerteknologi kan restmateriale og fejlklipninger minimeres, samtidig<br />
med at effektiviteten øges i form af højere nøjagtighed og højere produktionshastighed.<br />
Før denne teknologi kunne det tage en time at skærer en jakke ud, men<br />
nu kan det gøres på 4 minutter (Dicken, 2003, kap. 10).<br />
Der bliver i øjeblikket lagt mange kræfter i at udvikle teknologi til syprocessen,<br />
der kan give en maskine evnen til at sætte forskelligt formede materialer systematisk<br />
sammen. Derudover skal maskinen også kunne opdage fejl og rette dem<br />
under syningen. Der er også brug for et system, der effektiv kan transportere halvfabrikater<br />
fra arbejdsstation til arbejdsstation, uden at det bløde materiale ændre<br />
form. Dette kunne måske løses med udviklingen af en slags transportbåndsproduktion,<br />
hvor materialet hele tiden bliver bragt til de enkelte operationsenheder<br />
(Dicken, 2003, kap. 10).<br />
<strong>Den</strong> nye teknologi giver også mulighed for hurtigt at respondere på markedet.<br />
Det betyder, at der ikke er brug for store lagre, da produktion kan køre ”just in<br />
time”, dvs. med løbende leveringer. For at opnå ”just in time” produktion, er der<br />
bl.a. blevet forsket i ”Electronic Point of Sale”. <strong>Den</strong>ne teknologi kan give et direkte,<br />
og hele tiden opdateret link mellem salg og produktion. <strong>Den</strong>ne teknologi<br />
bliver til stadighed vigtigere og vigtigere på det globale marked, hvor overlevelse<br />
tit afhænger af, hvor fleksibelt et firma er i forhold til salg og levering (Dicken,<br />
2003, kap. 10).<br />
5.3 International handel og regulering<br />
Et kig på de 25 førende eksportlande indenfor beklædningsindustrien fra 1980 til<br />
1999 giver et indblik i, hvordan den globale handel har ændret sig. Dette kan ses<br />
i tabel 5.3 på modstående side. I 1980 var der fem lande, der skilte sig ud, Kina,<br />
Hongkong, Sydkorea, Taiwan, og USA, som alle var over 1 mia. US$ i eksportindtægter.<br />
I 1990 var også Indonesien, Thailand, Malaysia, Indien, Tyrkiet, Pakistan<br />
og Tunesien også kommet op over 1 mia. US$. Det var stadig de nordasiatiske<br />
lande, der med Kina og Hongkong klart lå i spidsen med henholdsvis 15,7 mia.<br />
US$ og 10,2 mia. US$. I 1999 var der for alvor kommet gang i eksporten. Her er<br />
alle lande blandt de 25 største, undtagelse Costa Rica, kommet over 1 mia. US$ i