Den polske tekstil - Søren Højmark Rasmussen
Den polske tekstil - Søren Højmark Rasmussen
Den polske tekstil - Søren Højmark Rasmussen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
12 Indledning<br />
1.1 Polen i klemme mellem øst og vest<br />
Otte af de central- og østeuropæiske lande, heriblandt Polen, blev medlem af EU<br />
den 1. maj 2004. Forud for optagelsen i EU har der været ”Europa-aftalen”, som er<br />
en bilateral handelsaftale for industriprodukter (Iversen og Gammelgård, 1999, s.<br />
4-5). Med EU-medlemskabet kommer landene med i Det Indre Marked, og dette<br />
øger mulighederne for at sælge deres varer til forbrugerne i de rigere vesteuropæiske<br />
lande. Omvendt kan det også betyde, at udenlandske investorer fravælger<br />
disse lande, fordi omkostningerne stiger pga. højere lønninger og højere krav til<br />
arbejdsforhold og miljø som en konsekvens af EU-harmonisering.<br />
Dette dilemma opleves også i Polen. <strong>Den</strong> <strong>polske</strong> fagforeningsleder Ryszard<br />
Lepik udtaler: ”Vi havde ikke for fem år siden forudset, at så mange virksomheder<br />
nu kollapser eller flytter østpå, og det kræver en omstilling og mere uddannelse af<br />
vores arbejdskraft, hvilket vi ikke har ressourcer til” (Ugebrevet A4, 2003). Polen<br />
er altså på den ene side presset af de lavere lønninger udenfor EU, og på den anden<br />
side er der problemer med at omstille produktionen, så den kan konkurrere med<br />
kapital- og vidensintensiv produktion i Vesteuropa. Polens position i den globale<br />
arbejdsdeling ændrer sig, og derfor er de forskellige industrier i Polen tvunget til<br />
at finde et nyt fodfæste i den internationale økonomi.<br />
Igennem de sidste 50 år har den internationale handel udviklet sig til et kompliceret<br />
kalejdoskopisk system, der indebærer at produktionsprocesser bliver fragmenteret<br />
og geografisk relokaliseret på global skala på en måde, som i større grad<br />
negligerer nationale grænser. <strong>Den</strong> globale omstrukturering indebærer udvikling af<br />
teknologi og omorganisering af transport og ledelsesmetoder, og derfor ændres de<br />
grundlæggende betingelser for hele produktionen (Dicken, 2003, s. 9).<br />
På denne måde er der opstået en dynamisk international arbejdsdeling, hvor<br />
lande som f.eks. Polen, aktivt må forsøge at forbedre deres position gennem industriel<br />
opgradering fra f.eks. eksport af råvarer og simpel forarbejdning til en mere<br />
avanceret produktion.<br />
1.2 <strong>Den</strong> globale <strong>tekstil</strong>- og beklædningsindustri<br />
<strong>Den</strong>ne globale omstrukturering præger udviklingen i <strong>tekstil</strong>- og beklædningsindustrien.<br />
På mange måder var det også <strong>tekstil</strong>- og beklædningsindustrien, der startede<br />
den industrielle revolution. Det første <strong>tekstil</strong>industrielle center lå i England,<br />
og derfra spredte <strong>tekstil</strong>- og beklædningsindustri sig til alle de nyindustrialiserede<br />
lande som Tyskland, Frankrig, USA og Holland i det 19. århundrede. I disse lande<br />
blev der skabt store <strong>tekstil</strong>- og beklædningsindustrier, hvor der var ansat hundredtusindvis<br />
af arbejdere. Tekstil- og beklædningsindustri har lave etableringsomkostninger,<br />
og den benytter sig primært af ufaglært arbejdskraft. Derfor benyttes<br />
<strong>tekstil</strong>industrien ofte som startindustri for nyindustrialiserede lande. Dette har<br />
også betydet, at <strong>tekstil</strong>- og beklædningsindustrien var den første til omstille produktionen<br />
til det globale marked. <strong>Den</strong> er i dag den mest geografisk spredte industri