Bourdieu som epistemologisk brobygger - Akademisk Opgavebank
Bourdieu som epistemologisk brobygger - Akademisk Opgavebank
Bourdieu som epistemologisk brobygger - Akademisk Opgavebank
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det første brud med: Alfred Schütz’ fænomologi<br />
Konstruktionen af det sociologiske forskningsobjekt hos Schütz<br />
Schütz tager i sin konstruktion af det sociologiske forskningsobjekt udgangspunkt i, hvad<br />
der konstituerer viden i vores samfund og kommer til den konklusion, at viden er en<br />
konstruktion, der bruges til at skabe orden i verdens kompleksitet. Men viden er samtidig<br />
også videnskabelig viden, der ligeledes er en konstruktion. For Schütz bliver det helt<br />
centralt at skelne mellem disse to. Der drages således et skel mellem hverdagens common-<br />
sense viden og den videnskabelige viden. For Schütz bliver det afgørende at common-<br />
sense konstruktionerne danner udgangspunkt for den videnskabelige viden. Derfor bliver<br />
det også common-sense konstruktionerne blandt aktørerne i hverdagslivet, der bliver det<br />
egentlige forskningsobjekt (Schütz 1975:22).<br />
Hverdagens common-sense konstruktioner er <strong>som</strong> nævnt præget af et forsøg på kognitivt at<br />
skabe kompleksitetsreducering. Dette sker på basis af den overleverede livsverden vi<br />
befinder os i, en verden der allerede rummer mening, og <strong>som</strong> vi kan støtte os op af. Det der<br />
karakteriserer livsverdenen er, at den er præget af nogle inddelingsskemaer eller<br />
typikaliteter (ibid:23f.).<br />
Den intersubjektive common-sense konstruktion bygger videre på idéen om livsverdenen, at<br />
vi alle er en del af en overleveret kulturverden, og at vi derfor har de samme<br />
forståelseskategorier. Denne fælles forståelse kalder Schütz for perspektivernes<br />
reciprocitet. Der ligger to ting i dette begreb. Dels betyder det at to aktører, der er placeret i<br />
forskellige, rumlige positioner, vil kunne bytte plads, og se det samme, samtidig vil deres<br />
typikalitetsskemaer være ensartede på trods af deres forskellige biografiske, dvs. sociale<br />
situationer. De konstruerede typikaliteter aktørerne opererer med, transcenderer dermed<br />
aktørernes biografiske og socioøkonomiske faktorer (ibid:28f). Det skal siges at Schütz<br />
anerkender at biografien har en betydning, men det er ikke det centrale objekt; det er<br />
derimod hverdagens konstruktioner.<br />
Da common-sense konstruktionerne danner grundlag for de videnskabelige konstruktioner<br />
sociologen foretager, er de således andenhåndskonstruktioner, det vil altså i en vis forstand<br />
sige konstruktioner af konstruktionerne. Schütz er dog klar over at det kan blive<br />
problematisk at sige noget generelt om samfundet. For at løse dette problem går han igen<br />
ind på common-sense konstruktionens område, og foretager en videnskabelig<br />
typificeringsproces, altså laver videnskabelige typikaliteter. I denne proces konstruerer han<br />
<strong>Bourdieu</strong> <strong>som</strong> <strong>epistemologisk</strong> <strong>brobygger</strong>? Side 7 af 25