Bourdieu som epistemologisk brobygger - Akademisk Opgavebank
Bourdieu som epistemologisk brobygger - Akademisk Opgavebank
Bourdieu som epistemologisk brobygger - Akademisk Opgavebank
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
REDEGØRELSE<br />
<strong>Bourdieu</strong>s præmis for det dobbelte objektiverende brud<br />
På baggrund af opgavens afgrænsning vil vi i det følgende kort redegøre for de ontologiske<br />
præmisser, <strong>som</strong> er en forudsætning for at behandle det dobbelt objektiverende brud. Det er<br />
elementer, <strong>som</strong> har med det værende at gøre. De er ikke i sig selv et produkt af det<br />
dobbelte objektiverende brud, men en forudsætning for det. De er med andre ord en<br />
nødvendig nøgle til forfatterskabet.<br />
Denne opgaves omdrejningspunkt er <strong>som</strong> nævnt <strong>Bourdieu</strong>s forsøg på at bygge bro mellem<br />
henholdsvis den subjektivistiske og den objektivistiske tradition inden for sociologien.<br />
En kilde til uvilje mod denne dikotomi kan være <strong>Bourdieu</strong>s centrale ontologiske præmis om<br />
en relationel tænkning.<br />
<strong>Bourdieu</strong> omtaler selv sin videnskabsfilosofi <strong>som</strong> ”… relationel, i den forstand at den anser<br />
relationerne for at være det grundlæggende” (<strong>Bourdieu</strong> 1997a:11). Af samme grund udvikler<br />
<strong>Bourdieu</strong> bl.a. begrebet felt. Feltet indeholder sine egne specifikke regler, feltets logik, og<br />
rummer de sociale kampe <strong>som</strong> udspiller sig i relationen mellem de forskellige positioner.<br />
Begrebet er til for at erindre forskeren om, at hun ikke skal havne i hverken en<br />
substantialistisk eller realistisk opfattelse af det sociale, men tænke relationelt (<strong>Bourdieu</strong> &<br />
Wacquant 1996:210) 1 . Realisme buges her i betydningen; en tænkning der hævder<br />
eksistensen af en objektiv realitet der eksisterer uafhængigt af mennesker (Rasborg i:<br />
Fuglsang 2004:349). Begrebet felt skal altså henlede opmærk<strong>som</strong>heden på, at vi har at<br />
gøre med en række af styrkepositioner der defineres relationelt i forhold til hinanden<br />
(<strong>Bourdieu</strong> 1997a:11).<br />
Udover at være relationel er <strong>Bourdieu</strong>s tænkning dispositionel. Med dispositionel tænkes<br />
der på de større eller mindre muligheder <strong>som</strong> er til disposition, både i feltet og hos den<br />
enkelte agent. <strong>Bourdieu</strong> ønsker med begrebet dispositionel at påpege de uudnyttede, før-<br />
bevidste sandsynligheder, i ordets statistiske forstand.<br />
For at kunne beskrive disse dispositioner udvikler <strong>Bourdieu</strong> begrebet kapital, <strong>som</strong> kort fortalt<br />
dækker over de potentielle ressourcer den enkelte agent eller institution råder over; det er<br />
1 Når vi taler om en substantialistisk tænkning refererer vi til <strong>Bourdieu</strong>s brug af ordet, inspireret af<br />
Ernst Cassirer, <strong>som</strong> en tænkemåde der ”… ikke anerkender nogen virkeligheder udover dem, <strong>som</strong> er<br />
tilgængelige for direkte intuition i almindelig erfaring” (<strong>Bourdieu</strong> i Callewaert 1994:55).<br />
<strong>Bourdieu</strong> <strong>som</strong> <strong>epistemologisk</strong> <strong>brobygger</strong>? Side 5 af 25