Den kommunale vejledning om STU - UU Roskilde
Den kommunale vejledning om STU - UU Roskilde
Den kommunale vejledning om STU - UU Roskilde
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Januar 2012<br />
Ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Indhold<br />
Indledning ................................................................................................................... 3<br />
Vejledningens indhold ............................................................................................................. 4<br />
1. Visitation til <strong>STU</strong> .................................................................................................. 5<br />
Tidlig og positiv dialog i grundskolen ................................................................................... 5<br />
Visitationen til <strong>STU</strong> ................................................................................................................. 5<br />
Udlægning af delopgaver kan være et problem .................................................................... 6<br />
Undgå urealistiske forventninger i <strong>UU</strong> .................................................................................. 7<br />
Venteliste .................................................................................................................................. 8<br />
Klagenævnet behandler enkeltsager ....................................................................................... 8<br />
Handle- og betalingsk<strong>om</strong>mune............................................................................................... 8<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> visitationen til <strong>STU</strong> .................................................................................... 9<br />
2. Målgruppe og retskrav ......................................................................................... 11<br />
Retskravet gælder ikke, hvis… ............................................................................................. 11<br />
Ikke-uddannelsesparat er ikke lig med <strong>STU</strong> ................................................ 11<br />
K<strong>om</strong>munen bør kræve inklusion fra<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelserne ................................................................................. 13<br />
Retskravet gælder, hvis…...................................................................................................... 14<br />
Unge og forældre skal høres, men k<strong>om</strong>munen<br />
beslutter ........................................................................................................... 14<br />
Tilbuddet er ikke et krav................................................................................ 15<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> målgruppe og retskrav ............................................................................. 15<br />
3. Tilbudsmuligheder ............................................................................................. 17<br />
Uddannelsesinstitutionerne ................................................................................................... 17<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> uddannelsesinstitutionerne ..................................................................... 18<br />
Uddannelsesforløbet .............................................................................................................. 18<br />
Prisniveau hos udbydere er generelt for højt .............................................. 19<br />
Muligheder for at justere på udgiftsniveauet ............................................... 19<br />
Penge spares gennem mere k<strong>om</strong>munal forhandling<br />
og planlægning ................................................................................................ 20<br />
Perspektiv på tiden efter <strong>STU</strong>: Arbejdsmarked .......................................... 20<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> uddannelsesforløbet ................................................................................. 21<br />
<strong>UU</strong>-centrets rolle ................................................................................................................... 21<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> samarbejdet med <strong>UU</strong> ............................................................................... 22<br />
4. Økon<strong>om</strong>i ............................................................................................................. 23<br />
Udgifter til forsørgelse og ophold skal udskilles ................................................................ 24<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> økon<strong>om</strong>ien ................................................................................................ 24<br />
2
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Indledning<br />
Ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov blev indført af Folketinget<br />
ved lov i s<strong>om</strong>meren 2007. Opgaven blev placeret i k<strong>om</strong>munerne, og har udfordret<br />
k<strong>om</strong>munerne på flere <strong>om</strong>råder. Uddannelsen stiller betydelige krav til<br />
tværgående koordination og samarbejde på tværs af forvaltninger. Samtidig har<br />
det vist sig, at økon<strong>om</strong>ien er vanskelig at styre, og det er et kendt problem, at<br />
udgifterne til uddannelsen ofte bliver højere end forventet.<br />
På trods af de udfordrende rammer har k<strong>om</strong>munerne løst opgaven, og et stort<br />
antal unge er på nuværende tidspunkt i gang med ungd<strong>om</strong>suddannelsen. De<br />
løbende evalueringer fra Børne- og Undervisningsministeriet viser, at de unge<br />
og deres forældre er glade for de tilbud, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munerne giver.<br />
KL har siden lovens høringsfase været i dialog med regering og Folketing <strong>om</strong><br />
rammer og økon<strong>om</strong>i for uddannelsen. Det har været vanskeligt at få skabt<br />
ørenlyd for de praktiske konsekvenser af uddannelsens regler og økon<strong>om</strong>i.<br />
Uddannelsen er et eksempel på en ny k<strong>om</strong>munal opgave, s<strong>om</strong> markedsføres<br />
kraftigt af regering, Folketing og lobbyister i interesseorganisationer. Det sætter<br />
k<strong>om</strong>munernes opgaveløsning under pres ved at skrue forventningerne hos<br />
borgerne op på et niveau, s<strong>om</strong> ikke modsvarer de økon<strong>om</strong>iske eller lovgivningsmæssige<br />
rammer for opgaven.<br />
<strong>Den</strong>ne <strong>vejledning</strong> skal give k<strong>om</strong>munerne en håndfuld gode råd til, hvordan<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelsen kan styres og tilrettelægges, så økon<strong>om</strong>i, kvalitet og indhold<br />
finder et realistisk niveau, s<strong>om</strong> ligger inden for lovens rammer. Vejledningen<br />
handler ikke <strong>om</strong> de pædagogiske og <strong>vejledning</strong>smæssige dele af opgaven.<br />
<strong>Den</strong> henvender sig primært til de <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> ledere, s<strong>om</strong> er budgetansvarlige<br />
og ansvarlige for organiseringen af uddannelsen i den enkelte k<strong>om</strong>mune.<br />
Der har været en del diskussion <strong>om</strong>, hvilken betegnelse og forkortelse der er<br />
den rigtige. Uddannelsens navn er efter loven Ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge<br />
med særlige behov. Uddannelsen er blevet benævnt ”USB” og med gradvis<br />
større udbredelse blandt vejledere og sagsbehandlere ”<strong>STU</strong>”, hvilket er kort<br />
for ”Særligt tilrettelagt ungd<strong>om</strong>suddannelse”. På nuværende tidspunkt er <strong>STU</strong><br />
den mest udbredte betegnelse. Selv<strong>om</strong> det således ikke harmonerer helt med<br />
loven, vil uddannelsen i denne <strong>vejledning</strong> blive benævnt <strong>STU</strong>.<br />
3
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Vejledningens indhold<br />
Vejledningen har fire dele. Første del diskuterer visitationen til <strong>STU</strong>, og præsenterer<br />
nogle anbefalinger til k<strong>om</strong>munen på dette felt. Anden del ser nærmere<br />
på målgruppen for <strong>STU</strong> og det <strong>om</strong>diskuterede retskrav, s<strong>om</strong> er en del af ordningen.<br />
Tredje del diskuterer tilbudsmulighederne på baggrund af reglerne for<br />
<strong>STU</strong> og samarbejdet med <strong>UU</strong>-centret og uddannelsesinstitutionerne. Fjerde del<br />
diskuterer de økon<strong>om</strong>iske forhold <strong>om</strong>kring <strong>STU</strong>.<br />
Vejledningen er ikke en udtømmende beskrivelse af k<strong>om</strong>munens opgave. Her<br />
kan man med fordel læse Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige<br />
behov samt bemærkningerne til lovforslaget:<br />
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=25361<br />
<strong>Den</strong> nyligt udsendte <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong> fra Børne- og Undervisningsministeriet<br />
er også nyttig læsning:<br />
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=139222<br />
Der henvises i øvrigt til Børne- og Undervisningsministeriets hjemmeside, s<strong>om</strong><br />
indeholder en række informationer <strong>om</strong> uddannelsen:<br />
http://www.uvm.dk/Uddannelser-og-dagtilbud/Anden-uddannelse-ogundervisning/Ungd<strong>om</strong>suddannelse-for-unge-med-saerlige-behov<br />
Klagenævnet for vidtgående specialundervisning, s<strong>om</strong> er klageinstans for uddannelsen,<br />
samler i sine årsrapporter hovedtendenserne i klagesager og afgørelser<br />
<strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov:<br />
http://www.klagenaevnet.dk/publikationer/aarsrapporter.aspx<br />
Endelige har Ankestyrelsen også behandlet en række sager <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse<br />
for unge med særlige behov, bl.a. spørgsmålet <strong>om</strong> forsørgelse for de<br />
unge. De kan søges frem blandt styrelsens principafgørelser:<br />
http://www.ankestyrelsen.dk/afgoerelser/principafgoerelser/<br />
Spørgsmål til skrivelsen kan rettes til chefkonsulent Jan Bauditz i KL på adressen:<br />
jba@kl.dk. Vejledningen vil løbende blive revideret ved ændringer af regler<br />
og korrigeret for evt. uklarheder. <strong>Den</strong>ne version er revideret i januar 2012.<br />
4
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
1. Visitation til <strong>STU</strong><br />
Visitationen til <strong>STU</strong> begynder efter lovens bestemmelser med, at k<strong>om</strong>munen<br />
sikrer, at unge i målgruppen orienteres <strong>om</strong> tilbuddet ved afslutningen af<br />
grundskolen. Det vil i reglen ske gennem den almindelige <strong>vejledning</strong> i et samarbejde<br />
mellem grundskolen og ungd<strong>om</strong>mens uddannelses<strong>vejledning</strong> (<strong>UU</strong>).<br />
Herefter er det hensigten, at den unge og forældrene enten tager imod tilbuddet,<br />
eller senere selv retter henvendelse til k<strong>om</strong>munen s<strong>om</strong> regel via <strong>UU</strong> med<br />
en anmodning <strong>om</strong> et uddannelsestilbud efter loven. Et tilbud efter loven skal<br />
være aftalt inden det fyldte 25. år. Herefter bortfalder retskravet for den unge.<br />
Tidlig og positiv dialog i grundskolen<br />
Selv<strong>om</strong> et tilbud efter loven først skal fremsættes ved afslutningen af grundskolen,<br />
så er det en god idé at begynde lang tid før dette tidspunkt. K<strong>om</strong>munen<br />
har tidligt kontakt med de børn og unge, s<strong>om</strong> senere vil blive målgruppevurderet<br />
til et <strong>STU</strong>-forløb. Det kan være udviklingshæmmede børn, børn med<br />
adfærdsforstyrrelser eller anbragte børn med skader s<strong>om</strong> følge af <strong>om</strong>sorgssvigt.<br />
Det kan anbefales, at der allerede på mellemtrinnet i grundskolen og gerne før<br />
indledes en dialog <strong>om</strong> fremtidsplanerne for disse børn. Dialogen bør <strong>om</strong>fatte<br />
barnet og forældrene, grundskolen, social- og familieforvaltningen og <strong>UU</strong>. Dialogen<br />
bør sigte på en tidlig afklaring af interesser, handlemuligheder og tilbud<br />
til den unge, således at et <strong>STU</strong>-tilbud ikke bliver den eneste mulighed ved afslutningen<br />
af grundskolen. Formålet er naturligvis også at skabe sammenhæng<br />
og kvalitet i de unges forløb.<br />
Det er vigtigt, at dialogen med forældrene er positiv og konstruktiv, således at<br />
konflikter forebygges, og der opbygges et tillidsfuldt forhold mellem parterne.<br />
Forældrene skal efter reglerne høres og inddrages, og de skal have tillid til at<br />
k<strong>om</strong>munen finder det bedst mulige tilbud til den unge, uanset <strong>om</strong> det er et<br />
<strong>STU</strong>-forløb eller et andet tilbud.<br />
Visitationen til <strong>STU</strong><br />
Udover visse opgaver i <strong>UU</strong>-centret er der ikke nogen særlige regler for, hvordan<br />
<strong>STU</strong> skal være forvaltningsmæssigt forankret i den enkelte k<strong>om</strong>mune.<br />
Ungd<strong>om</strong>suddannelsen <strong>om</strong>fatter delopgaver, s<strong>om</strong> i de fleste k<strong>om</strong>muner vil være<br />
spredt på flere forvaltnings<strong>om</strong>råder. Vejledningsopgaven ligger i <strong>UU</strong>-centret,<br />
s<strong>om</strong> i nogle k<strong>om</strong>muner refererer til skole-/ungeforvaltningen, den ledelsesmæssige<br />
forankring af <strong>STU</strong> ligger nogle steder i social- og handicapforvaltnin-<br />
5
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
gen, mens spørgsmålet <strong>om</strong> de unges forsørgelse ofte ligger i enten socialforvaltningen<br />
eller beskæftigelsesforvaltningen. Der er ikke i lovgrundlaget for<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelsen taget stilling til, hvordan k<strong>om</strong>munerne skal organisere<br />
opgaverne <strong>om</strong>kring målgruppevurdering og tilsagn eller afslag til ungd<strong>om</strong>suddannelsen.<br />
Nogle k<strong>om</strong>muner nedsætter et visitationsudvalg, andre k<strong>om</strong>muner<br />
placerer opgaven hos en erfaren sagsbehandler. Andre organiserer en særlig<br />
<strong>STU</strong>-enhed, s<strong>om</strong> varetager alle administrative opgaver <strong>om</strong>kring <strong>STU</strong>.<br />
Under alle <strong>om</strong>stændigheder er det vigtigt, at alle de centrale aktører <strong>om</strong>kring<br />
uddannelsen i k<strong>om</strong>munen er enige <strong>om</strong>, hvordan <strong>STU</strong> skal anvendes, og efter<br />
hvilke kriterier, man visiterer de unge til uddannelsen. Visitationen skaber behov<br />
for koordination mellem bl.a. <strong>vejledning</strong>, uddannelse, beskæftigelse, social<br />
indsats og bo- og fritidstilbud. Koordinationen skal sikre, at de unge får det<br />
rette tilbud, s<strong>om</strong> ikke altid vil være et <strong>STU</strong>-forløb. Her er det vigtigt, at alle<br />
k<strong>om</strong>petencer k<strong>om</strong>mer i spil, fx også k<strong>om</strong>munens specialundervisningsteam og<br />
PPR.<br />
Også k<strong>om</strong>munens erhvervsgrunduddannelse (EGU) bør tages med på råd, da<br />
den aktuelle målgruppe blandt de unge i nogle tilfælde vil være i gråzonen mellem<br />
EGU og <strong>STU</strong>. Det er ikke ualmindeligt, at unge med diagnoser s<strong>om</strong><br />
ADHD eller autisme visiteres til EGU, og får stor nytte af det.<br />
Med ungepakken skal k<strong>om</strong>munerne tilrettelægge særlige uddannelseskvalificerende<br />
forløb for unge, s<strong>om</strong> ikke er parat til at gennemføre en ungd<strong>om</strong>suddannelse.<br />
Disse forløb kan indeholde fagelementer, s<strong>om</strong> støtter og udvikler de unge<br />
fagligt, socialt og personligt, og har til formål at gøre de unge uddannelsesparate.<br />
Afhængig af hvordan k<strong>om</strong>munen vælger at organisere opgaven, bør visitationen<br />
også afspejle denne nye handlemulighed. Nogle unge er umiddelbart<br />
i <strong>STU</strong>-målgruppen, men kan med et uddannelsesforberedende forløb blive parate<br />
til at begynde på en ordinær ungd<strong>om</strong>suddannelse, evt. med specialpædagogisk<br />
støtte. Det gælder fx gruppen af unge med psykiske lidelser, s<strong>om</strong> efter<br />
en tid med behandling og støtte vil kunne begynde på et gymnasium eller en<br />
teknisk skole. Mere <strong>om</strong> det i afsnit 2.<br />
Da erfaringen viser, at <strong>STU</strong> er svær at styre, kan det være en fordel, hvis den<br />
fag- og budgetansvarlige leder inddrages i visitationsprocessen. Det kunne være<br />
i forberedelsen af sagerne og indstillingerne og især i afgørelserne. Formanden<br />
for et evt. visitationsudvalg kan have fag- og budgetansvar for <strong>STU</strong>.<br />
Udlægning af delopgaver kan være et problem<br />
K<strong>om</strong>munen har den suveræne beslutningsk<strong>om</strong>petence ift. målgruppevurdering,<br />
tilsagn, afslag og indhold i <strong>STU</strong>-tilbud. Det er hverken <strong>UU</strong>-centret, ud-<br />
6
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
dannelsesinstitutionerne, forældrene eller handicaporganisationerne, s<strong>om</strong> har<br />
k<strong>om</strong>petencen.<br />
Nogle k<strong>om</strong>muner vælger alligevel at lægge dele af opgaven ud til andre aktører.<br />
Her tænkes især på k<strong>om</strong>muner, s<strong>om</strong> fx vælger at lade specialuddannelsesinstitutioner<br />
eller specialefterskoler foretage målgruppevurdering af de unge. Det<br />
kan blive et problem i de tilfælde, hvor de pågældende aktører er helt eller delvist<br />
udbydere af konkrete <strong>STU</strong>-forløb. S<strong>om</strong> udbydere har de pågældende institutioner<br />
en driftsmæssig interesse, s<strong>om</strong> kan få indflydelse på målgruppevurderingen.<br />
Det er et problem for k<strong>om</strong>munens økon<strong>om</strong>iske styring af <strong>om</strong>rådet.<br />
Undgå urealistiske forventninger i <strong>UU</strong><br />
K<strong>om</strong>munens <strong>UU</strong>-center spiller en nøglerolle i den indledende del af visitationen.<br />
<strong>UU</strong>-centret tager den første dialog med den unge og forældrene og udfærdiger<br />
udkast til uddannelsesplan samt foreløbig indstilling til visitationsudvalget.<br />
<strong>UU</strong>-centret har desuden i reglen kontakten med de specialuddannelsesinstitutioner,<br />
s<strong>om</strong> udbyder <strong>STU</strong>-forløb.<br />
I visitationsprocessen er det endnu ikke afgjort, <strong>om</strong> den unge tilhører målgruppen<br />
eller ej, og det er vigtigt at holde alle muligheder åbne. Derfor bør<br />
<strong>UU</strong>-centrets arbejde med uddannelsesplanen ikke bliver konkret i den indledende<br />
fase af visitationen.<br />
Ideelt set bør målgruppeafklaringen først være helt på plads før udkastet til<br />
uddannelsesplanen bliver konkret. <strong>UU</strong>-centret bør fx undlade at præsentere<br />
den unge og forældrene for konkrete uddannelsestilbud, og i det hele taget ikke<br />
skrue forventningerne op, så længe der kun er tale <strong>om</strong> det foreløbige udkast til<br />
en uddannelsesplan, s<strong>om</strong> ikke er godkendt af k<strong>om</strong>munens visitationsudvalg.<br />
Det kan skabe skuffelse og utilfredshed, hvis den unge præsenteres for et uddannelsestilbud,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen efterfølgende ikke er i stand til at tilbyde. I<br />
den forbindelse skal det nævnes, at der ikke er særlige krav til varighed og indhold<br />
af det indledende afklaringsforløb. Det hedder blot, at det skal have en<br />
varighed på op til 12 uger.<br />
Det er vigtigt, at der er faste aftaler mellem den ansvarlige <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> forvaltning<br />
og <strong>UU</strong>-centret <strong>om</strong>kring opgaven, således at <strong>UU</strong>-centret – på samme måde<br />
s<strong>om</strong> de øvrige <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> institutioner – løser sin del af opgaven indenfor de<br />
rammer for visitationen, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen har besluttet.<br />
7
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Venteliste<br />
Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov <strong>om</strong>fatter ikke bestemmelser<br />
<strong>om</strong> evt. ventelister til uddannelsen. S<strong>om</strong> udgangspunkt kan k<strong>om</strong>munen<br />
ikke sætte unge, s<strong>om</strong> er visiteret til uddannelsen og placeret i målgruppen<br />
på en venteliste med henvisning til k<strong>om</strong>munens økon<strong>om</strong>i.<br />
I praksis kan ventetid dog opstå før den unge kan k<strong>om</strong>me i gang med uddannelsen<br />
pga. praktiske forhold <strong>om</strong>kring målgruppeafklaringen, uddannelsens tilrettelæggelse<br />
på uddannelsesinstitutionen og sagsbehandlingen forbundet her<br />
med. K<strong>om</strong>munen bør benytte tilstrækkelig tid til at få løst disse opgaver på en<br />
grundig og veltilrettelagt måde, før en evt. uddannelse kan påbegyndes. I den<br />
forbindelse kan ventetid være en begrundet og uundgåelig foreteelse.<br />
Klagenævnet behandler enkeltsager<br />
Hvis den unge og forældrene er utilfredse med en afgørelse truffet af k<strong>om</strong>munen,<br />
så kan de klage til Klagenævnet for vidtgående specialundervisning. Der<br />
kan klages over tilbud, afslag og indhold af et <strong>STU</strong>-tilbud fra k<strong>om</strong>munen. Klagenævnet<br />
har således ikke k<strong>om</strong>petence til at træffe afgørelser <strong>om</strong> hvad s<strong>om</strong><br />
helst. Fx kan en bestemt uddannelsesinstitution ikke diskvalificeres.<br />
For at forebygge klagesager og for at være godt rustet til evt. klagesager er det<br />
vigtigt, at k<strong>om</strong>munen i sin sagsbehandling afgiver velbegrundede, gennemarbejdede<br />
og tydelige afgørelser <strong>om</strong> tilbud og afslag. Det skaber en bedre dialog<br />
med borgerne og giver bedre muligheder for at klagenævnet kan forstå k<strong>om</strong>munens<br />
beslutninger i en evt. klagesag.<br />
Alle k<strong>om</strong>muner vil helst have tilfredse borgere. <strong>Den</strong> indbyggede klagemulighed<br />
i loven tjener dog det formål, at klagesager set sammen med den relativt nye<br />
lovgivning er med til at afgøre, hvordan de nye regler konkret skal forstås for<br />
både k<strong>om</strong>muner og borgere.<br />
Det skal endelig understreges, at Klagenævnet for vidtgående specialundervisning<br />
træffer afgørelser i enkeltsager. En afgørelse fra Klagenævnet har således<br />
ikke nødvendigvis generel betydning for, hvordan k<strong>om</strong>munen skal forvalte lignende<br />
sager <strong>om</strong> <strong>STU</strong>.<br />
Handle- og betalingsk<strong>om</strong>mune<br />
Reglerne for handle- og betalingsk<strong>om</strong>mune for <strong>STU</strong> er detaljeret beskrevet i<br />
Børne- og Undervisningsministeriets <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for<br />
8
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
unge med særlige behov, kapitel 6:<br />
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=139222<br />
S<strong>om</strong> udgangspunkt er det opholdsk<strong>om</strong>munen, s<strong>om</strong> tager initiativ til at iværksætte<br />
et <strong>STU</strong>-forløb. I nogle tilfælde opholder den unge sig på en institution i<br />
en anden k<strong>om</strong>mune end hjemk<strong>om</strong>munen, fx en specialefterskole. I den situation<br />
er det <strong>UU</strong>-centret i opholdsk<strong>om</strong>munen, s<strong>om</strong> skal iværksætte visitationen til<br />
<strong>STU</strong> og opholdsk<strong>om</strong>munen s<strong>om</strong> visiterer. Opholdsk<strong>om</strong>munen kan i så fald<br />
kræve betaling for <strong>STU</strong>-forløbet fra hjemk<strong>om</strong>munen.<br />
Hvis den unge flytter bopæl midt i et <strong>STU</strong>-forløb, så har vedk<strong>om</strong>mende ret til<br />
at fortsætte i det samme forløb uagtet flytningen. I det tilfælde kan fraflytterk<strong>om</strong>munen<br />
kræve betaling hos tilflytterk<strong>om</strong>munen for udgifterne forbundet<br />
med <strong>STU</strong>-forløbet.<br />
De tvær<strong>k<strong>om</strong>munale</strong> aspekter bør drøftes mellem k<strong>om</strong>munerne, da de unge i<br />
målgruppen ofte flytter på tværs af k<strong>om</strong>munegrænser efter uddannelsestilbud.<br />
<strong>Den</strong> enkelte k<strong>om</strong>mune bør være opmærks<strong>om</strong> på, at børn og unge s<strong>om</strong> opholder<br />
sig på specialefterskoler i andre k<strong>om</strong>muner i mange tilfælde skal tilbydes<br />
<strong>STU</strong> når undervisningspligten ophører. Det k<strong>om</strong>mer nogle gange s<strong>om</strong> en overraskelse,<br />
når opholdsk<strong>om</strong>munen begynder at sende regninger for <strong>STU</strong> til<br />
hjemk<strong>om</strong>munen, selv<strong>om</strong> det burde være nogenlunde forudsigeligt. Derfor kan<br />
det være nyttigt, hvis hjemk<strong>om</strong>munen følger op på sine egne anbragte børn.<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> visitationen til <strong>STU</strong><br />
- Allerede i grundskolen bør fremtidsplanerne for børn i den potentielle<br />
<strong>STU</strong>-målgruppe drøftes. Det bør ske for at skabe sammenhæng og kvalitet<br />
i tilbuddene og for at holde alle muligheder åbne, så et <strong>STU</strong>-tilbud ikke er<br />
eneste mulighed efter grundskolen.<br />
- Det er vigtigt, at dialogen med forældrene er positiv og konstruktiv, således<br />
at konflikter forebygges, forventningerne er afstemt, og der opbygges et tillidsfuldt<br />
forhold mellem parterne.<br />
- K<strong>om</strong>munen bør sørge for, at visitationsprocessen afspejler de aktører i<br />
k<strong>om</strong>munen, s<strong>om</strong> har fagligt eller økon<strong>om</strong>isk medansvar for tilbud til unge i<br />
målgruppen.<br />
- Visitationen bør også afspejle de snitflader, der kan være i ungemålgruppen<br />
til andre <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> tilbud, fx EGU eller uddannelsesforberedende forløb.<br />
- <strong>Den</strong> fag- og budgetansvarlige leder for <strong>STU</strong> bør være involveret i de endelige<br />
tilsagn og afslag <strong>om</strong> <strong>STU</strong>.<br />
9
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
- K<strong>om</strong>munen bør fastholde beslutningsk<strong>om</strong>petencen og være vars<strong>om</strong> med at<br />
lægge delopgaver ud til andre aktører, s<strong>om</strong> har driftsmæssige og økon<strong>om</strong>iske<br />
interesser i <strong>STU</strong>.<br />
- <strong>UU</strong>-centret bør ikke i den indledende fase præsentere den unge og forældrene<br />
for konkrete uddannelsestilbud. Det kan skabe forventninger, s<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong>munen efterfølgende ikke er i stand til at indfri.<br />
- Der bør være en tæt dialog mellem <strong>UU</strong>-centret og den fag- og budgetansvarlige<br />
forvaltning for at sikre, at <strong>UU</strong>-centret løser sin del af opgaven indenfor<br />
de rammer for visitationen, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen har besluttet.<br />
- En venteliste kan ikke begrundes med k<strong>om</strong>munens økon<strong>om</strong>iske forhold.<br />
Ventetid før en uddannelse går i gang bør dog være acceptabel med henvisning<br />
til praktiske forhold <strong>om</strong>kring målgruppeafklaringen, uddannelsens<br />
tilrettelæggelse og sagsbehandlingen.<br />
- Velbegrundede, gennemarbejdede og tydelige afgørelser <strong>om</strong> tilbud og afslag<br />
er det bedste udgangspunkt for at forebygge klagesager og for at vinde<br />
dem, hvis de opstår.<br />
- Klagesager kan bidrage til at afklare den konkrete betydning af en relativt<br />
ny lovgivning for borgere og k<strong>om</strong>muner.<br />
- En afgørelse i en klagesag gælder umiddelbart kun for den aktuelle sag.<br />
K<strong>om</strong>munen behøver altså ikke i alle tilfælde at korrigere sin generelle sagsbehandling<br />
efter en enkel afgørelse.<br />
- En hjemk<strong>om</strong>mune bør være opmærks<strong>om</strong> på, at unge på specialefterskole i<br />
en opholdsk<strong>om</strong>mune ofte skal tilbydes en <strong>STU</strong> ved undervisningspligtens<br />
ophør. Opholdsk<strong>om</strong>munen vil i det tilfælde sende regningen videre til<br />
hjemk<strong>om</strong>munen. Derfor kan det være nyttigt, hvis hjemk<strong>om</strong>munen løbende<br />
følger op på sine egne anbragte børn.<br />
10
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
2. Målgruppe og retskrav<br />
Målgruppen for uddannelsen er i loven defineret s<strong>om</strong> unge, der ikke har mulighed<br />
for at gennemføre en anden ungd<strong>om</strong>suddannelse selv ikke med specialpædagogisk<br />
støtte. Disse unge har et retskrav på et tilbud efter Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse<br />
for unge særlige behov.<br />
Der er ikke nogen nedre grænse for hvor fysisk eller psykisk udviklingshæmmede,<br />
elever i målgruppen kan være. I de tilfælde hvor der er tale <strong>om</strong> unge,<br />
s<strong>om</strong> pga. af deres psykiske og fysiske tilstand ikke er i stand til at følge egentlig<br />
undervisning, kan uddannelsen sammensættes med større vægt på træning og<br />
<strong>om</strong>sorgsprægede aktiviteter. K<strong>om</strong>munens visitation til uddannelsen kan inddrage<br />
ekspertvurderinger, og skal være baseret på det hidtidige kendskab til<br />
den unge, samt erfaringer og resultater gennem grundskolen.<br />
Selv<strong>om</strong> <strong>STU</strong> er en rettighed for en ung i målgruppen, så er det ikke på samme<br />
tid en pligt. Hvis k<strong>om</strong>munen kan tilrettelægge et andet tilbud, s<strong>om</strong> forældrene<br />
og den unge hellere vil have, så gør man det.<br />
Retskravet gælder ikke, hvis…<br />
Det er ikke kun den unges diagnose, s<strong>om</strong> er afgørende for, <strong>om</strong> han eller hun<br />
tilhører målgruppen, og dermed har et retskrav på et <strong>STU</strong>-forløb. Visitationen<br />
skal tage højde for, <strong>om</strong> den unge er i stand til at gennemføre et andet ungd<strong>om</strong>suddannelsestilbud,<br />
fx med faglig, personlig og/eller specialpædagogisk<br />
støtte. En diagnose s<strong>om</strong> aspergers syndr<strong>om</strong>, ADHD eller autisme indskriver<br />
ikke pr. aut<strong>om</strong>atik den unge i målgruppen. Det betyder i praksis, at <strong>STU</strong> skal<br />
opfattes s<strong>om</strong> den sidste mulighed når alle andre muligheder for at opnå en<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse, er udelukket.<br />
<strong>STU</strong> er ikke s<strong>om</strong> andre ungd<strong>om</strong>suddannelser en studie- eller arbejdsmarkedsrettet<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse. Af hensyn til de unges videre muligheder efter endt<br />
uddannelse er der derfor god grund til at finde studie- og arbejdsmarkedsrettede<br />
alternativer til <strong>STU</strong> i k<strong>om</strong>munen, fx i samarbejde med produktionsskoler,<br />
erhvervsskoler og gymnasier.<br />
Ikke-uddannelsesparat er ikke lig med <strong>STU</strong><br />
Med ungepakken er begrebet ”uddannelsesparathed” blevet indført i det danske<br />
sprog. Det betyder, at det efter reglerne nu er acceptabelt at være midlertidigt<br />
”ikke-uddannelsesparat”. Ift. <strong>STU</strong> betyder det, at man ikke nødvendigvis<br />
tilhører målgruppen for <strong>STU</strong>, fordi man lige i øjeblikket ikke er i stand til at<br />
11
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
påbegynde og gennemføre en anden ungd<strong>om</strong>suddannelse. I stedet skal k<strong>om</strong>munen<br />
tilbyde et uddannelseskvalificerende forløb, s<strong>om</strong> efter nogen tid leder<br />
frem til, at man bliver uddannelsesparat, jf. herunder. Et uddannelseskvalificerende<br />
forløb kan være rettet mod unge med faglige, sociale eller personlige<br />
problemer, fx psykiske lidelser.<br />
Målgruppeafklaringen afhænger altså af, <strong>om</strong> der i k<strong>om</strong>munen findes et andet<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelsestilbud, s<strong>om</strong> den unge kan gennemføre. For de unge i den<br />
nærværende målgruppe vil det s<strong>om</strong> regel betyde et tilbud med betydelige<br />
mængder af faglig, personlig og specialpædagogisk støtte. Det kan fx være<br />
k<strong>om</strong>munens eget tilbud <strong>om</strong> EGU eller en kort erhvervsuddannelse på teknisk<br />
skole eller landbrugsskole – gerne indledt med et særligt uddannelseskvalificerende<br />
forløb. På enkelte gymnasier rundt i landet arbejder man med forsøgsklasser<br />
for unge med autisme-diagnoser.<br />
Erhvervsgrunduddannelse (EGU)<br />
EGU er en kort erhvervsrettet ungd<strong>om</strong>suddannelse til unge s<strong>om</strong> pga. faglige,<br />
personlige og sociale problemer ikke er parat til at begynde på en almindelig<br />
erhvervsuddannelse fx på teknisk skole. EGU tilrettelægges ved hjælp af en individuel<br />
uddannelsesplan s<strong>om</strong> skræddersyes til den unge i et samarbejde mellem<br />
EGU-vejlederen, den unge og evt. forældrene. Uddannelsen varer s<strong>om</strong> regel<br />
to år, og indeholder i dette tidsrum kun 20-40 ugers skole. Resten af uddannelsen<br />
er praktik på en eller flere virks<strong>om</strong>heder. Der er praksis for at reducere<br />
uddannelsens ugentlige timetal på 37 timer mod en forholdsmæssig forlængelse<br />
af uddannelsens samlede varighed. Det sker typisk for unge, s<strong>om</strong> ikke<br />
er i stand til at følge uddannelsen på fuld tid. Uddannelsen er en k<strong>om</strong>munal<br />
opgave, og kan fx være forankret i ungd<strong>om</strong>sskolen, <strong>UU</strong>-centret, beskæftigelsesforvaltningen.<br />
K<strong>om</strong>munen kan også vælge at lade den lokale produktionsskole<br />
løse opgaven. Der er intet til hinder for at k<strong>om</strong>binere EGU med et tilbud<br />
<strong>om</strong> støtte- og kontaktperson efter serviceloven, et tilbud <strong>om</strong> en ungd<strong>om</strong>sbolig<br />
eller et tilbud <strong>om</strong> en arbejdspladsmentor efter Lov <strong>om</strong> en aktiv beskæftigelsesindsats.<br />
Korte erhvervsuddannelser<br />
Erhvervsuddannelsesloven åbner for tilrettelæggelsen af korte uddannelsesforløb<br />
af en varighed på <strong>om</strong>kring to år inklusive grundforløb. Desuden er der i en<br />
række erhvervsuddannelser mulighed for at nøjes med, at tage et ”trin” i den<br />
pågældende uddannelse. Disse muligheder kan k<strong>om</strong>bineres med at bruge længere<br />
tid på at gennemføre et grundforløb, hvis der for den enkelte elev er behov<br />
for dette. Desuden er der på erhvervsuddannelserne mulighed for, at den<br />
enkelte elev kan modtage specialpædagogisk støtte (SPS). SPS skal sikre, at elever<br />
og studerende med en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse kan gennemføre<br />
en uddannelse på lige fod med andre. Erhvervsskolerne har desuden<br />
både en kontaktpersonordning og en mentorordning, s<strong>om</strong> kan styrke den indi-<br />
12
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
viduelle opfølgning på elever, s<strong>om</strong> har behov for det. Der er endelig ikke noget<br />
til hinder for, at en k<strong>om</strong>mune giver tilbud <strong>om</strong> en støtte- og kontaktperson efter<br />
serviceloven, et tilbud <strong>om</strong> en ungd<strong>om</strong>sbolig eller et tilbud <strong>om</strong> en arbejdspladsmentor<br />
efter Lov <strong>om</strong> en aktiv beskæftigelsesindsats til elever med bopæl i<br />
k<strong>om</strong>munen. Institutionerne på <strong>om</strong>rådet er bl.a. handelsskoler, tekniske skoler,<br />
social- og sundhedsskoler og landbrugsskoler.<br />
Særlige forløb, ungd<strong>om</strong>sskole, produktionsskole, højskole<br />
Desuden har k<strong>om</strong>munen mulighed for at iværksætte forskellige tiltag, s<strong>om</strong> kan<br />
kvalificere den unge til på et senere tidspunkt at begynde på en ungd<strong>om</strong>suddannelse.<br />
Jf. ovenfor er det nu en k<strong>om</strong>munal opgave at skræddersy særlige forløb<br />
til unge, s<strong>om</strong> ikke er uddannelsesparate. Der er ret vide rammer for, hvad<br />
der kan ligge i sådan et forløb og dermed gode muligheder for at tilrettelægge<br />
et individuelt tilbud, s<strong>om</strong> opfylder den enkelte unges behov. Tilbuddet kan fx<br />
tilrettelægges på en ungd<strong>om</strong>sskole, en produktionsskole eller en højskole. Produktionsskolerne<br />
har s<strong>om</strong> selvstændig aktør mange års erfaring med at undervise<br />
unge, s<strong>om</strong> ikke er parat til at begynde på en almindelig erhvervsuddannelse.<br />
Produktionsskolerne har i de senere år fået nye redskaber til at udsluse unge<br />
til teknisk skole i et tempo, s<strong>om</strong> den unge kan honorere. Højskolerne er også<br />
begyndt at udbyde forløb til unge, s<strong>om</strong> ikke er parat til tage en almindelig<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse. Endelig kan k<strong>om</strong>munen betale et gymnasium eller en<br />
teknisk skole for at gennemføre et særligt tilrettelagt forløb s<strong>om</strong> indslusning til<br />
en uddannelse, evt. på samme institution.<br />
K<strong>om</strong>munen bør kræve inklusion fra ungd<strong>om</strong>suddannelserne<br />
K<strong>om</strong>munen bør gøre sin indflydelse gældende overfor de lokale uddannelsesinstitutioner<br />
for at få dem til at bidrage til inklusion af unge med særlige behov<br />
i normalsystemet. Erfaringen viser, at gymnasier, tekniske skoler og landbrugsskoler<br />
godt kan løse opgaven, hvis der er en ledelsesmæssig vilje. Ungd<strong>om</strong>suddannelserne<br />
i Danmark er traditionelt styret efter taxameterprincipper, og er<br />
derfor tilbøjelige til at orientere sig mod en relativt h<strong>om</strong>ogen og kvantitativ<br />
elevmasse. Det er desværre ofte en hindring for inklusion af unge med særlige<br />
behov.<br />
I de fleste tilfælde vil det derfor ikke være nok at overlade dialogen til <strong>k<strong>om</strong>munale</strong><br />
vejledere og sagsbehandlere. K<strong>om</strong>munen bør benytte sin ledelsesmæssige<br />
og politiske indflydelse til lokalt at anspore ungd<strong>om</strong>suddannelserne til en højere<br />
grad af inklusion. Det kan fx ske gennem dialog mellem k<strong>om</strong>munalpolitikere<br />
og bestyrelser for uddannelsesinstitutionerne, det kan ske gennem indflydelse<br />
via de pladser i bestyrelserne, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munalbestyrelsen besidder, og det kan<br />
ske via skriftlige aftaler og samarbejde, s<strong>om</strong> sætter rammerne for inklusionen i<br />
uddannelse og beskæftigelse lokalt.<br />
13
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
K<strong>om</strong>munen må desuden vurdere i hvilket <strong>om</strong>fang det kan være en nyttig investering<br />
at bidrage med en delvis medfinansiering af specialpædagogiske tiltag<br />
på ungd<strong>om</strong>suddannelsesinstitutionerne. Det kan ske efter de regler, der gælder<br />
for indtægtsdækket virks<strong>om</strong>hed på ungd<strong>om</strong>suddannelserne. Formålet med en<br />
sådan investering skulle være at støtte inklusionen og undgå, at de unge ender i<br />
mindre perspektivrige og endnu mere dyre specialtilbud i k<strong>om</strong>munen, fx <strong>STU</strong>.<br />
Retskravet gælder, hvis…<br />
Hvis k<strong>om</strong>munen vurderer, at der ikke findes andre ungd<strong>om</strong>suddannelsestilbud,<br />
s<strong>om</strong> den unge kan gennemføre, og at et uddannelseskvalificerende forløb heller<br />
ikke vil gøre nogen forskel, så tilhører den unge målgruppen for <strong>STU</strong>. I<br />
mange sager vil der på grundlag af ekspertvurderinger og k<strong>om</strong>munens kendskab<br />
til den unge ikke være tvivl. I det tilfælde foreligger der et retskrav på et<br />
<strong>STU</strong>-forløb.<br />
Her er det ikke nok, at k<strong>om</strong>munen sammensætter et forløb, s<strong>om</strong> man lokalt<br />
vurderer, vil opfylde den unges behov og interesser, fx efter Lov <strong>om</strong> en aktiv<br />
beskæftigelsesindsats. Hvis den unge og forældrene ønsker det, skal der være<br />
tale <strong>om</strong> et uddannelsesforløb, s<strong>om</strong> opfylder rammer og betingelser i Lov <strong>om</strong><br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov.<br />
Ifølge Børne- og Undervisningsministeriets <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse<br />
for unge med særlige behov (kapitel 13) kan <strong>STU</strong> også tilrettelægges s<strong>om</strong> et<br />
tilbud efter § 32, stk. 1, nr. 2, i lov <strong>om</strong> en aktiv beskæftigelsesindsats til personer,<br />
der opfylder betingelserne herfor:<br />
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=139222<br />
Unge og forældre skal høres, men k<strong>om</strong>munen beslutter<br />
Der lægges flere steder i lovgivningen vægt på, at den unges og forældrenes<br />
ønsker skal tages med i betragtning ved planlægningen af et <strong>STU</strong>-tilbud. Det er<br />
dog væsentligt, at der ikke foreligger et retskrav på et hvilket s<strong>om</strong> helst uddannelsestilbud.<br />
Dvs. der er ikke frit valg på alle hylder, og der vil s<strong>om</strong> regel være<br />
mere end én måde at imødek<strong>om</strong>me den unges ønsker på. K<strong>om</strong>munen beslutter<br />
i sidste ende, hvilket <strong>STU</strong>-tilbud, man vil fremsætte.<br />
Et uddannelsestilbud efter loven kan være baseret på allerede eksisterende uddannelseselementer<br />
på fx erhvervsskoler og produktionsskoler. Der er ingen<br />
krav fra lovgivers side <strong>om</strong>, at uddannelsesforløb skal tilrettelægges og afvikles<br />
på de specialuddannelsesinstitutioner, s<strong>om</strong> har markeret sig stærkt med <strong>STU</strong>-<br />
14
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
tilbud i dyre prisklasser. Her må den enkelte k<strong>om</strong>mune også være opmærks<strong>om</strong><br />
på prisniveauet på evt. egne institutioner.<br />
Tilbuddet er ikke et krav<br />
Det er selvfølgelig ikke et krav, at den unge og forældrene benytter deres ret til<br />
et <strong>STU</strong>-forløb. Hvis de ønsker det, kan k<strong>om</strong>munen i stedet for <strong>STU</strong> give andre<br />
tilbud. Det kan fx være et tilbud <strong>om</strong> beskyttet beskæftigelse efter Lov <strong>om</strong> en<br />
aktiv beskæftigelsesindsats eller Lov <strong>om</strong> social service, eller et aktivitets- og<br />
samværstilbud, eller socialpædagogisk støtte i eget hjem efter serviceloven eller<br />
andre relevante tilbud. K<strong>om</strong>munen bør tage en dialog med den unge og forældrene<br />
<strong>om</strong>kring dette for at finde det tilbud, s<strong>om</strong> passer bedst til den unges ønsker<br />
og behov.<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> målgruppe og retskrav<br />
- K<strong>om</strong>munen bør styrke og koordinere sit samlede tilbud til unge, s<strong>om</strong> ikke<br />
er parate til at påbegynde en ordinær ungd<strong>om</strong>suddannelse.<br />
- EGU bør tilrettelægges så det også er et relevant ungd<strong>om</strong>suddannelsestilbud<br />
til unge med psykiske og fysiske handicaps.<br />
- K<strong>om</strong>munen bør kræve inklusion i normalsystemet for unge med særlige<br />
behov af de lokale ungd<strong>om</strong>suddannelsesinstitutioner. Dialogen bør tages<br />
på topledelsesniveau og på politisk niveau.<br />
- <strong>Den</strong> lokale tekniske skole, landbrugsskole og andre ordinære ungd<strong>om</strong>suddannelser<br />
kan godt etablere korte uddannelsesforløb med specialpædagogisk<br />
støtte (SPS) til unge med psykiske og fysiske handicaps.<br />
- K<strong>om</strong>munen bør både ift. sit eget EGU-tilbud og tilbud på de lokale erhvervsskoler<br />
afdække alle muligheder for at tilbyde individuel opfølgning<br />
og støtte (fx mentor) til unge, både i uddannelsestiden, og når de har fri.<br />
- Hvis der er unge i <strong>STU</strong>-målgruppen, så skal k<strong>om</strong>munen tilbyde <strong>STU</strong>-forløb<br />
efter Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov. <strong>STU</strong> kan<br />
også tilrettelægges efter LAB-loven for unge s<strong>om</strong> opfylder betingelserne<br />
for dette.<br />
- I tilrettelæggelsen af et <strong>STU</strong>-forløb skal den unge og forældrene høres, og<br />
deres ønsker tages med i planlægningen.<br />
- Men k<strong>om</strong>munen, repræsenteret ved den fag- og budgetansvarlige leder og<br />
visitationsudvalget, bør til enhver tid selv tage de endelige beslutninger<br />
<strong>om</strong>kring <strong>STU</strong>-forløbets sammensætning.<br />
- Disse beslutninger bør tages med samtidigt fokus på lovens bestemmelser<br />
og den økon<strong>om</strong>iske ramme, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen har lagt for uddannelsen.<br />
15
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
- Hvis den unge og forældrene ikke ønsker at benytte et <strong>STU</strong>-tilbud, så kan<br />
k<strong>om</strong>munen give andre tilbud fx efter den sociale servicelov eller LABloven.<br />
<strong>Den</strong>ne mulighed bør også drøftes med den unge og forældrene.<br />
16
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
3. Tilbudsmuligheder<br />
Et <strong>STU</strong>-forløb skal tilrettelægges indenfor bestemte rammer for at opfylde<br />
ordlyden i Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov. I mange<br />
k<strong>om</strong>muner foregår de konkrete <strong>STU</strong>-forløb på selvejende eller <strong>k<strong>om</strong>munale</strong><br />
specialuddannelsesinstitutioner, ofte nogle af de samme institutioner s<strong>om</strong> i amternes<br />
tid varetog uddannelsesforløb for unge efter Lov <strong>om</strong> voksenspecialundervisning.<br />
Uddannelsesinstitutionerne<br />
Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov blev implementeret<br />
med stor hast pga. den korte frist, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munerne fik af Folketinget i s<strong>om</strong>meren<br />
2007. Der har ikke alle steder, været en kritisk gennemgang af hvilke<br />
uddannelsesinstitutioner, man køber <strong>STU</strong>-forløb hos. Det er heller ikke alle<br />
steder, at parterne har haft en kritisk dialog <strong>om</strong> den vare, k<strong>om</strong>munen betaler<br />
for, herunder <strong>om</strong> de økon<strong>om</strong>iske muligheder, serviceniveauet og balancen mellem<br />
pris, kvalitet og indhold. Desuden foreligger der nogle steder en monopollignende<br />
situation, hvor k<strong>om</strong>munen overvejende handler med den samme specialuddannelsesinstitution<br />
<strong>om</strong> leverancen af <strong>STU</strong>-forløb.<br />
Efter lovgivningen er det k<strong>om</strong>munen selv, s<strong>om</strong> godkender de uddannelsesinstitutioner,<br />
s<strong>om</strong> leverer uddannelseselementer til et <strong>STU</strong>-forløb. Det er altså<br />
ikke Børne- og Undervisningsministeriet, s<strong>om</strong> har tilsynet med uddannelsesinstitutionerne<br />
<strong>om</strong>kring <strong>STU</strong>. Det betyder på den ene side, at k<strong>om</strong>munen har ansvaret<br />
for at sikre, at kvalitet og indhold af uddannelsesinstitutionernes leverancer<br />
stemmer med lovens bogstav. Det betyder på den anden side, at der er<br />
ret vidtgående muligheder for at samarbejde med mange forskellige uddannelsesinstitutioner<br />
<strong>om</strong>kring opgaven.<br />
Ifølge Børne- og Undervisningsministeriet kan uddannelseselementer bl.a. leveres<br />
af:<br />
- K<strong>om</strong>munale institutioner, der drives efter lov <strong>om</strong> specialundervisning for<br />
voksne<br />
- Efterskoler i form af særligt tilrettelagte forløb, herunder afklaringsforløb,<br />
og supplerende undervisningstilbud (dog ikke 9. eller 10. kl., da det ikke er<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse)<br />
- Husholdningsskoler, håndarbejdsskoler og folkehøjskoler<br />
- Produktionsskoler<br />
- Institutioner for erhvervsrettet uddannelse<br />
- Daghøjskoler<br />
- Værksteder og andre institutioner<br />
17
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
- VUC – i det <strong>om</strong>fang der er tale <strong>om</strong> prøveforberedende fag.<br />
S<strong>om</strong> det fremgår, er der vide muligheder for at samarbejde med mange forskellige<br />
uddannelsesinstitutioner <strong>om</strong>kring opgaven. Der er heller ikke noget til<br />
hinder for, at k<strong>om</strong>munen selv evt. i samarbejde med andre k<strong>om</strong>muner etablerer<br />
egne rent <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>STU</strong>-forløb.<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> uddannelsesinstitutionerne<br />
- Det anbefales, at k<strong>om</strong>munen skaber overblik over, hvilke uddannelsesinstitutioner,<br />
man benytter s<strong>om</strong> leverandører af <strong>STU</strong>-forløb.<br />
- K<strong>om</strong>munen bør desuden løbende afsøge markedet for andre <strong>STU</strong>-tilbud<br />
mhp. at øge de eksisterende samarbejdspartneres incitament til at levere<br />
konkurrencedygtige <strong>STU</strong>-tilbud.<br />
- Ved indgåelse af samarbejde med nye uddannelsesinstitutioner anbefales<br />
det, at k<strong>om</strong>munen afholder møde med den nye uddannelsesinstitution<br />
mhp. afstemning af forventninger til pris og serviceniveau<br />
- K<strong>om</strong>munen kan gå i dialog med nabok<strong>om</strong>munerne <strong>om</strong> etablering af fælles<strong>k<strong>om</strong>munale</strong><br />
<strong>STU</strong>-tilbud, s<strong>om</strong> har en realistisk økon<strong>om</strong>i og opfylder de lovbestemte<br />
krav til uddannelsen.<br />
Uddannelsesforløbet<br />
Blandt de væsentligste rammer for uddannelsen, s<strong>om</strong> er beskrevet i Lov <strong>om</strong><br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov, kan nævnes:<br />
- Uddannelsen skal udgøre et planlagt, sammenhængende og koordineret<br />
forløb af tre års varighed.<br />
- <strong>Den</strong> skal indledes med op til 12 ugers afklaringsforløb for at afdække den<br />
unges ønsker og muligheder. Der er ikke regler for, hvor kort et afklaringsforløb<br />
kan være, eller hvad det skal indeholde.<br />
- Det endelige <strong>STU</strong>-forløb skal være nedfældet i en individuel uddannelsesplan<br />
med en oversigt over de aktiviteter, <strong>vejledning</strong>ssamtaler og praktikophold,<br />
s<strong>om</strong> indgår i hele uddannelsesforløbet.<br />
- Uddannelsesplanen laves af <strong>UU</strong>-centret i et samarbejde med den unge og<br />
forældrene.<br />
- Uddannelsesplanen justeres mindst en gang <strong>om</strong> året.<br />
- I planen kan indgå uddannelseselementer fra en række forskellige uddannelsesinstitutioner,<br />
fx efterskoler, husholdningsskoler, folkehøjskoler, produktionsskoler,<br />
erhvervsskoler, daghøjskoler, værksteder og andre institutioner.<br />
18
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
- Uddannelsen skal indeholde elementer af undervisning og praktiske aktiviteter,<br />
herunder bo-undervisning, og der skal tages højde for den unges behov<br />
for pleje og <strong>om</strong>sorg.<br />
- Undervisningstiden skal udgøre mindst 840 timer á 60 minutters varighed<br />
pr. år.<br />
- Heri kan indgå praktiske aktiviteter og praktik i højst 240 timer. Efter aftale<br />
med den unge og forældrene kan andelen gøres større.<br />
- I de 840 timer indgår både de 12 ugers afklaringsforløb og alle <strong>vejledning</strong>sopgaver<br />
i <strong>UU</strong>-centret.<br />
- K<strong>om</strong>munen skal betale for befordring og nødvendige undervisningsmidler<br />
efter behov.<br />
- Ved uddannelsens afslutning skal k<strong>om</strong>munen udstede et k<strong>om</strong>petencepapir,<br />
der beskriver de opnåede k<strong>om</strong>petencer.<br />
Prisniveau hos udbydere er generelt for højt<br />
De fleste k<strong>om</strong>muner oplever, at specialuddannelsesinstitutionerne prissætter<br />
<strong>STU</strong>-forløb på et ganske højt niveau. Der er imidlertid ingenting i reglerne,<br />
s<strong>om</strong> siger noget <strong>om</strong>, hvad et <strong>STU</strong>-forløb skal koste. De høje prisniveauer er<br />
udtryk for ikke-afstemte forventninger mellem de økon<strong>om</strong>iske og indholdsmæssige<br />
rammer for uddannelsen mellem k<strong>om</strong>muner og uddannelsesinstitutionerne.<br />
Det kan også være udtryk for den misforståelse, at retskravet betyder<br />
frit valg på alle hylder. Det er ikke tilfældet.<br />
<strong>Den</strong> økon<strong>om</strong>iske forudsætning i 2012 er 213.600 kr. pr. årselev inkl. administration,<br />
<strong>vejledning</strong>, uddannelse m.v. (mere <strong>om</strong> det i afsnit 4). Selv<strong>om</strong> prisniveauet<br />
generelt på landsplan er langt højere end dette, så viser erfaringen, at<br />
det nogle stedet er muligt at styre udgiftsniveauet. I Sønderjylland finder man<br />
prisniveauer, s<strong>om</strong> ligger indenfor den økon<strong>om</strong>iske forudsætning. Stadig er det<br />
dog langt mere almindeligt at finde høje priser.<br />
Muligheder for at justere på udgiftsniveauet<br />
Inden for lovens rammer er der mange muligheder for at justere på indholdet<br />
og dermed også <strong>om</strong>kostningsniveauet i et <strong>STU</strong>-forløb. Loven siger fx ikke noget<br />
detaljeret <strong>om</strong> indholdet af undervisningen og valget af undervisningsmidler<br />
i et <strong>STU</strong>-forløb. Der er ikke særlige krav til personalenormeringer og uddannelsesmæssige<br />
forudsætninger hos undervisere. Loven siger heller ikke noget<br />
<strong>om</strong>, hvorvidt undervisningen skal være med døgnophold på en institution eller<br />
ej. Døgnophold indgår altså s<strong>om</strong> udgangspunkt ikke i uddannelsen. K<strong>om</strong>munen<br />
har s<strong>om</strong> betalende kunde ret til at stille krav til disse ting for at skabe<br />
sammenhæng mellem pris, kvalitet og indhold i de købte ydelser.<br />
19
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Dog skal man være opmærks<strong>om</strong> på, at delelementer i et <strong>STU</strong>-forløb s<strong>om</strong> består<br />
af ordinær uddannelse (fx elementer af en erhvervsuddannelse), bliver<br />
uforholdsmæssigt dyrt, hvis den unge modtager revalideringsydelse eller kontanthjælp<br />
s<strong>om</strong> forsørgelsesgrundlag. Det skyldes betalingsloven (Lov <strong>om</strong> betaling<br />
for visse uddannelsesaktiviteter i forbindelse med lov <strong>om</strong> en aktiv beskæftigelsesindsats<br />
m.m.). Elementer af ordinær uddannelse er dog ikke ret almindelige<br />
i <strong>STU</strong>-forløb.<br />
Penge spares gennem mere k<strong>om</strong>munal forhandling<br />
og planlægning<br />
K<strong>om</strong>munale erfaringer med <strong>STU</strong> viser, at det kan betale sig at gå mere detaljeret<br />
ind i planlægningen af de enkelte <strong>STU</strong>-forløb. Mange steder ligger den detaljerede<br />
planlægning på specialuddannelsesinstitutionerne og k<strong>om</strong>munen køber<br />
i vidt <strong>om</strong>fang en pakkeløsning, hvilket øjensynligt gør det dyrere.<br />
Det kræver tid og ressourcer, at lave en mere detaljeret planlægning af et <strong>STU</strong>forløb,<br />
og det kræver også tid og ressourcer, at besøge uddannelsesinstitutionerne<br />
og indhente tilbud fra flere sider. Det handler <strong>om</strong>, at k<strong>om</strong>munen og ikke<br />
specialuddannelsesinstitutionerne skal definere den pakke, s<strong>om</strong> et <strong>STU</strong>-forløb<br />
skal udgøre.<br />
Udgifterne til disse opgaver kan dog være godt givet ud. K<strong>om</strong>munale erfaringer<br />
viser, at en mere detaljeret k<strong>om</strong>munal planlægning i de enkelte sager og<br />
klare, specifikke krav til specialuddannelsesinstitutionerne kan resultere i markant<br />
lavere gennemsnitspriser pr. årselev.<br />
Perspektiv på tiden efter <strong>STU</strong>: Arbejdsmarked<br />
På samme måde s<strong>om</strong> det kan anbefales at begynde en konstruktiv og tidlig dialog<br />
med forældre med et barn i <strong>STU</strong>-målgruppen, så kan det også anbefales at<br />
tænke langsigtet og tilrettelægge <strong>STU</strong> med henblik på, hvad der skal ske bagefter.<br />
Det bør være et mål, at tilrettelægge et tilbud, der er så erhvervsrettet s<strong>om</strong><br />
muligt, således at <strong>STU</strong>-forløbet giver den unge en eller anden form for arbejdsmarkedstilknytning.<br />
Fx kan k<strong>om</strong>munen insistere på, at der indgår reelle praktikforløb i en uddannelsesplan<br />
og ikke udelukkende ophold på et beskyttet værksted. Erfaringen<br />
viser, at det kan lade sig gøre at få fx offentlige institutioner og mindre virks<strong>om</strong>heder<br />
til at stille op med praktikpladser.<br />
20
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
Anbefalinger <strong>om</strong> uddannelsesforløbet<br />
- Det anbefales, at den fag- og budgetansvarlige leder tager en dialog med de<br />
uddannelsesinstitutioner, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen samarbejder med <strong>om</strong>kring <strong>STU</strong>.<br />
- Dette konkret ved at gennemføre en besøgsrunde, hvor der afstemmes<br />
forventninger til pris og serviceniveau i de uddannelsesforløb, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen<br />
køber hos institutionerne.<br />
- I dialogen bør det k<strong>om</strong>munikeres klart at k<strong>om</strong>munens økon<strong>om</strong>iske ramme<br />
for opgaven i gennemsnit ligger på 213.600 kr. pr. årselev. inkl. alt (også<br />
k<strong>om</strong>munens administration, <strong>vejledning</strong> m.v.)<br />
- Rammerne for samarbejdet med uddannelsesinstitutionerne bør desuden<br />
præciseres gennem skriftlige aftaler (kontrakter), s<strong>om</strong> bl.a. beskriver de<br />
købte ydelser og forholder sig til håndteringen af evt. tilkøbsydelser.<br />
- K<strong>om</strong>munen bør overveje at gå mere detaljeret ind i planlægningen af det<br />
enkelte <strong>STU</strong>-forløb. Det vil give et langt bedre udgangspunkt for klare og<br />
detaljerede krav til pris og indhold i forhandlingen med uddannelsesinstitutionerne.<br />
- Mere planlægning og styring koster tid og ressourcer for k<strong>om</strong>munen, men<br />
den øgede udgift kan vise sig at være en god forretning på langt sigt.<br />
- I ”detaljeafdelingen” anbefales det, at k<strong>om</strong>munen overfor både <strong>UU</strong>-centret<br />
og uddannelsesinstitutionerne præciserer, at det årlige timetal på 840 timer<br />
i et <strong>STU</strong>-forløb inkluderer <strong>UU</strong>-centrets <strong>vejledning</strong>sopgave samt de 12<br />
ugers afklaringsforløb. Antallet af timer brugt på <strong>vejledning</strong> og afklaringsforløb<br />
skal altså trækkes fra de 840 timer i den endelige uddannelsesplan.<br />
- Et <strong>STU</strong>-forløb bør planlægges med et langsigtet perspektiv på en eller anden<br />
form for arbejdsmarkedstilknytning.<br />
<strong>UU</strong>-centrets rolle<br />
S<strong>om</strong> tidligere nævnt er det vigtigt at fastholde en tæt dialog med <strong>UU</strong>-centret<br />
<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munens rammer for økon<strong>om</strong>i og serviceniveau for <strong>STU</strong>. Efter reglerne<br />
er det <strong>UU</strong>-centret, s<strong>om</strong> har ansvaret for at sammensætte det udkast til en<br />
uddannelsesplan, s<strong>om</strong> skal danne grundlag for k<strong>om</strong>munens visitation.<br />
<strong>UU</strong>-centret har den primære kontakt med den unge og forældrene, dvs. den<br />
umiddelbare <strong>vejledning</strong>, ansvaret for tilrettelæggelsen af et op til 12-ugers afklaringsforløb,<br />
udfærdigelsen af både den foreløbige og den endelige uddannelsesplan<br />
og justeringen af uddannelsesplanen gennem uddannelsesforløbet.<br />
K<strong>om</strong>munens kontakt til uddannelsesinstitutionerne går også i de fleste tilfælde<br />
gennem <strong>UU</strong>-centret.<br />
21
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
I mange tilfælde er <strong>UU</strong>-centret organiseret s<strong>om</strong> samarbejde mellem flere<br />
k<strong>om</strong>muner. Det kan i nogle tilfælde skabe en større afstand mellem den enkelte<br />
k<strong>om</strong>mune og <strong>UU</strong>-centret, end mellem forvaltninger og institutioner indenfor<br />
den samme k<strong>om</strong>mune. Det ændrer dog ikke ved, at <strong>UU</strong>-centret er en<br />
k<strong>om</strong>munal institution s<strong>om</strong> alle andre <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> institutioner og s<strong>om</strong> sådan<br />
underlagt ledelsesmæssige rammer og prioriteringer i den enkelte k<strong>om</strong>mune.<br />
Heller ikke <strong>UU</strong>-centrenes lovgivningsmæssige forpligtelse til at yde institutions-<br />
og sektormæssig uafhængig <strong>vejledning</strong> kan ændre på dette.<br />
<strong>UU</strong>-centret bør s<strong>om</strong> tidligere nævnt ikke i den indledende fase præsentere den<br />
unge og forældrene for konkrete uddannelsestilbud (afsnit 1). Det kan skabe<br />
forventninger, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen efterfølgende ikke er i stand til at indfri. Alligevel<br />
bør <strong>UU</strong>-centret fremlægge et godt beslutningsgrundlag for visitationsudvalget,<br />
gerne udviklet i en tæt dialog med den ansvarlige forvaltning i k<strong>om</strong>munen.<br />
K<strong>om</strong>munen kan også overveje, at give <strong>UU</strong>-centret mandat til at forhandle<br />
priser med uddannelsesinstitutionerne.<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> samarbejdet med <strong>UU</strong><br />
- Det anbefales, at k<strong>om</strong>munen laver en detaljeret aftale med <strong>UU</strong>-centret <strong>om</strong><br />
<strong>UU</strong>-centrets opgaver for at skabe entydighed <strong>om</strong>kring dette og afstemme<br />
forventninger mellem k<strong>om</strong>munen og <strong>UU</strong>-centret.<br />
- En mere detaljeret aftale kan fx indeholde k<strong>om</strong>munens rammer for serviceniveauet<br />
i uddannelsen, herunder k<strong>om</strong>munens gennemsnitspris pr. årselev,<br />
samt procedurer i tilfælde hvor en <strong>STU</strong>-uddannelsesplan tegner til at<br />
overskride de budgetmæssige rammer<br />
- En aftale kan desuden beskrive en procedure for den løbende dialog i den<br />
indledende visitationsfase mellem <strong>UU</strong>-centret og den ansvarlige forvaltning<br />
i k<strong>om</strong>munen.<br />
- Endelig kan det overvejes at give <strong>UU</strong>-centret mandat til at gå aktivt ind i<br />
forhandlinger <strong>om</strong> priser med uddannelsesinstitutionerne<br />
22
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
4. Økon<strong>om</strong>i<br />
Det er oprindeligt aftalt, at <strong>STU</strong> finansieres via bloktilskud uden budgetgaranti<br />
eller statslige refusionsordninger. Ifølge Børne- og Undervisningsministeriets<br />
<strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov kan <strong>STU</strong> imidlertid<br />
også tilrettelægges s<strong>om</strong> et tilbud efter Lov <strong>om</strong> en aktiv beskæftigelsesindsats<br />
(LAB-loven). Det skal i så fald være et tilbud efter § 32, stk. 1, nr. 2, i<br />
LAB-loven til personer, der opfylder betingelserne herfor. Under tilbuddet<br />
modtager deltagerne den ydelse, s<strong>om</strong> de i forvejen er berettiget til. Læs mere i<br />
Børne- og Undervisningsministeriets <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for<br />
unge med særlige behov, kapitel 13:<br />
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=139222<br />
Udgifterne til <strong>STU</strong>-forløb efter Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med<br />
særlige behov konteres på konto 3.30.46. <strong>STU</strong>-forløb tilrettelagt efter ovenstående<br />
bestemmelser i LAB-loven konteres efter de konteringsregler s<strong>om</strong> gælder<br />
på det <strong>om</strong>råde.<br />
Finansieringen efter Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov<br />
hviler på en række forudsætninger. Det samlede bloktilskud udgør på papiret<br />
853 mio. kr. (2011-pl) for k<strong>om</strong>munerne under et. Heraf indgår en betydelig<br />
post på 587 mio. kr. (2006-pl), s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munerne skal finde i deres egne budgetter.<br />
Det er penge, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munerne har arvet fra amterne ifm. k<strong>om</strong>munalreformen,<br />
s<strong>om</strong> ellers ville være brugt på tilbud til unge efter lov <strong>om</strong> voksenspecialundervisning,<br />
aktivitets- og samværstilbud efter serviceloven og lignende.<br />
<strong>STU</strong> erstatter disse tilbud, hvorfor det i de økon<strong>om</strong>iske beregninger til lovforslaget<br />
forudsættes, at finansieringen overflyttes til <strong>STU</strong>.<br />
Med de aktivitetsforudsætninger s<strong>om</strong> er skrevet ind i bemærkningerne til lovforslaget,<br />
udgør den gennemsnitlige økon<strong>om</strong>iske ramme 213.600 kr. pr. årselev<br />
(2012-pl). De fleste k<strong>om</strong>muner har ikke hidtil været i stand til at bringe gennemsnitsudgiften<br />
pr. årselev ned på dette niveau. Det gælder dog ikke i alle<br />
k<strong>om</strong>muner. Beløbet på 213.600 kr. pr. årselev skal ikke opfattes s<strong>om</strong> en absolut<br />
økon<strong>om</strong>isk ramme for opgaven. Beløbet fremk<strong>om</strong>mer på grundlag af Børne-<br />
og Undervisningsministeriet forudsatte årlige tilgang til uddannelsen på 2,3<br />
pct. af en ungd<strong>om</strong>sårgang. Fuldt indfaset betyder det en bestand på 4.092 elever.<br />
Da <strong>STU</strong> er et individuelt tilrettelagt uddannelsestilbud, skal beløbet opfattes<br />
s<strong>om</strong> en gennemsnitsbetragtning. Dvs. der vil være dyrere og billigere tilbud.<br />
Finansieringen <strong>om</strong>fatter de elementer, s<strong>om</strong> fremgår af Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse<br />
for unge med særlige behov. De væsentligste er k<strong>om</strong>munens udgifter<br />
til:<br />
- administration<br />
- visitation<br />
23
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
- <strong>vejledning</strong><br />
- afklaringsforløb<br />
- betaling af undervisningsforløb<br />
- befordring til uddannelsesstedet<br />
- undervisningsmidler<br />
Udgifter til forsørgelse og ophold skal udskilles<br />
Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov <strong>om</strong>fatter ikke bestemmelser<br />
<strong>om</strong> forsørgelse og heller ikke bestemmelser <strong>om</strong> døgnophold på<br />
uddannelsesinstitutioner. Disse elementer er ikke <strong>om</strong>fattet af den økon<strong>om</strong>iske<br />
ramme og skal i stedet finansieres via anden lovgivning, fx Lov <strong>om</strong> social pension,<br />
Lov <strong>om</strong> aktiv socialpolitik og Lov <strong>om</strong> social service (Serviceloven) m.v. I<br />
lovforslaget er det forudsat, at unge s<strong>om</strong> har et retskrav på et <strong>STU</strong>-tilbud, s<strong>om</strong><br />
regel er berettigede til forsørgelsesmæssige ydelser i anden lovgivning.<br />
<strong>Den</strong>ne konstruktion fra lovgivers side betyder, at unge i <strong>STU</strong>-forløb på samme<br />
tid skal opfylde betingelserne for at være i målgruppen for <strong>STU</strong> og betingelserne<br />
for at modtage ydelser efter anden lovgivning. Praksis viser, at forsørgelsen<br />
for det meste er enten førtidspension, revalideringsydelse eller kontanthjælp<br />
(herunder forrevalidering).<br />
Man kan ikke give afslag på en <strong>STU</strong> med henvisning til, at den unge ikke er i<br />
målgruppen for de nævnte forsørgelsesordninger. Men hvis en ung i visitationen<br />
ikke falder inden for målgruppen for hverken den ene eller den anden af<br />
de nævnte ordninger, så bør visitationsudvalget overveje <strong>om</strong> den pågældende<br />
overhovedet er i målgruppen for <strong>STU</strong>. Dvs. et afslag på en <strong>STU</strong> skal gives med<br />
henvisning til Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for unge med særlige behov.<br />
Anbefalinger <strong>om</strong> økon<strong>om</strong>ien<br />
- Efter den oprindelige økon<strong>om</strong>iske aftale for <strong>STU</strong> skal udgifterne til konteres<br />
på konto 3.30.46. Hvis <strong>STU</strong> tilrettelægges s<strong>om</strong> et tilbud efter LABloven,<br />
så følges konteringsreglerne på det <strong>om</strong>råde.<br />
- Det anbefales, at k<strong>om</strong>munen med udgangspunkt i de øvrige anbefalinger i<br />
denne <strong>vejledning</strong> budgetterer og styrer økon<strong>om</strong>ien efter en gennemsnitlig<br />
pris pr. årselev på 213.600 kr. (2012-pl).<br />
- Det anbefales, at k<strong>om</strong>munen på et skønsmæssigt plan skaber et samlet<br />
overblik over, hvor de gamle penge fra amterne kan hentes i budgetterne<br />
samt, at der udføres en nærmere udredning af hvilke udgifter k<strong>om</strong>munen<br />
tidligere har brugt på unge udviklingshæmmede og andre i målgruppen, fx<br />
efter Lov <strong>om</strong> voksenspecialundervisning.<br />
24
<strong>Den</strong> <strong>k<strong>om</strong>munale</strong> <strong>vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>STU</strong><br />
- I forbindelse med økon<strong>om</strong>istyringen skal udgifter til forsørgelse og døgnophold<br />
på uddannelsesinstitutioner udskilles fra <strong>STU</strong>-udgiften. Udgifter til<br />
botilbud og lignende er ikke <strong>om</strong>fattet af Lov <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>suddannelse for<br />
unge med særlige behov. De vil i de fleste tilfælde skulle finansieres efter<br />
servicelovens bestemmelser.<br />
- Forsørgelsen følger s<strong>om</strong> udgangspunkt de regler og ordninger, s<strong>om</strong> ville<br />
have været gældende for de pågældende unge, også selv<strong>om</strong> de ikke var i<br />
gang med en <strong>STU</strong>. S<strong>om</strong> oftest er det enten førtidspension, revalideringsydelse<br />
eller kontanthjælp (herunder forrevalidering).<br />
- Endelig er det af hensyn til den centrale styring af <strong>om</strong>rådet vigtigt, at<br />
k<strong>om</strong>munen er <strong>om</strong>hyggelig med at indberette alle <strong>STU</strong>-elever i de regelmæssige<br />
evalueringer fra Børne- og Undervisningsministeriet.<br />
25