Nummer 12 - Techmedia
Nummer 12 - Techmedia
Nummer 12 - Techmedia
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>12</strong><br />
41. Årgang<br />
2005<br />
Temaer: Energi og indeklima<br />
Fremtidens fly<br />
Indeklimaet i morgendagens<br />
fly optimeres efter<br />
forsøg på DTU.<br />
Side 8<br />
Fremtidens energi<br />
Solenergi tegner til at blive<br />
den energikilde, der skal<br />
satses på i fremtiden.<br />
Side <strong>12</strong><br />
Fremtidens måling<br />
Sensorteknologi kan være<br />
vejen hen mod mere sikre og<br />
pålidelige målinger.<br />
Side 32<br />
MAGASIN FOR KLIMA- & ENERGITEKNIK, MILJØ, BYGNINGSINSTALLATIONER & -NETVÆRK<br />
HØJ-<br />
TEKNOLOGISK<br />
UDVIKLING<br />
PÅ TANKE<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Farverig design<br />
og og høje høje armaturer
2 HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
3
INDHOLD<br />
DHOLD INDHOLD INDHOLD INDHOLD INDHOLD INDHOLD INDHOLD INDHOLD INDHOLD INDH<br />
LEDER:<br />
Konferencer som videreuddannelse .................................. 6<br />
AKTUELT:<br />
Ny præsident for REHVA .................................................. 44<br />
REHVA har fået kvinde med<br />
i bestyrelsen ....................................................................... 44<br />
Hamborg – nyt messecentrum<br />
for Nordeuropa ................................................................... 44<br />
Bravida Danmark i kraftig vækst...................................... 45<br />
Gode råd om ny energiramme ......................................... 45<br />
VVS-grossist etablerer online-butik ................................ 46<br />
Svømmehal får solopvarmet vand .................................... 46<br />
Gazelle-pris til PR Teknik A/S .......................................... 46<br />
Testamente for bygninger ................................................ 48<br />
Store forventninger til nye messehaller........................... 48<br />
Hold øje med undertaget .................................................. 48<br />
Energi og miljø ................................................................... 50<br />
Spændende farver, Bologna-messen ............................... 52<br />
FIRMAHJØRNET:<br />
Højteknologisk udvikling på tanke .................................. 64<br />
ARTIKLER:<br />
DTU med til at udforme indeklimaet<br />
i fremtidens flykabiner ........................................................ 8<br />
Morgendagens energi kommer fra<br />
sol, vind, brint, kul og a-kraft............................................ <strong>12</strong><br />
Sådan kan brint bruges som energikilde ........................ 22<br />
Pris på vindmøllestrøm ...................................................... 26<br />
Mere præcis måling af indeklimaet ................................. 32<br />
Effektiv udsugning sikrer ren luft både inde og ude ..... 34<br />
EU-interesse for danske køleanlæg .................................. 38<br />
Indeklima har fået central placering ................................ 40<br />
Clima 2005 .......................................................................... 42<br />
Danskerne vil også have aircondition hjemme .............. 56<br />
4<br />
Naverland 35<br />
2600 Glostrup<br />
Telefon 43 24 26 28<br />
Telefax 43 24 26 26<br />
www.techmedia.dk<br />
Ledelse:<br />
Adm. dir. Steen Dragø Andersen<br />
Direktør Peter Christensen<br />
Formål:<br />
Fremme menneskers sundhed, trivsel og miljø<br />
Formidle ny viden og solid erfaring<br />
Forbedre indeklima og komfort<br />
Fremme en bæredygtig udvikling<br />
Aktuel og nyttig viden for hele VVS-branchen<br />
Redaktion:<br />
Annemarie Balle, redaktør (ansvarsh.)<br />
E-mail: annemarie.balle@techmedia.dk<br />
Tlf.: 43 24 26 22<br />
Ingeniør Bendt Frandsen<br />
Civilingeniør Jørgen Gullev<br />
Direktør Lars Julø-Henriksen<br />
Civilingeniør Mogens Krighaar<br />
Civilingeniør Henrik Poulsen<br />
Civilingeniør Per Rasmussen<br />
Civilingeniør, ph.D. Jørn Toftum<br />
Akademiingeniør Jesper Videsen<br />
Energi & Miljø<br />
Projektchef Jegwan Kaaber<br />
E-mail: jegwan@kaaber.dk<br />
Redaktionskomité:<br />
Professor P.O. Fanger<br />
Danmarks Tekniske Universitet. Formand<br />
Adm. direktør Søren Stjernqvist<br />
Teknologisk Institut<br />
Professor Per Heiselberg, AAU<br />
Seniorforsker Søren Aggerholm, SBI<br />
Adm. direktør Willy Goldby, VELTEK<br />
Adm. direktør Kim Holst, Branchehuset<br />
Salgschef Niels Hansen, Glenco<br />
Projektchef Jørn Simonsen<br />
Leif Hansen Rådgivende Ingeniører A/S<br />
Allan E. Jørgensen,Dansk Ventilation<br />
Direktør Lau Vørs, Autoireserede kølefirmaers<br />
Brancheforening, AKB<br />
Bent Michael Nielsen, Carl Bro A/S<br />
Jørgen K. Nielsen, Dansk Energi Brancheforening<br />
Villy Falck<br />
Første islandske skole<br />
med naturlig ventilation ................................................... 58<br />
Højeffektive varmeluftaggregater<br />
kræver stor ekspertise ....................................................... 60<br />
Intelligente installationer giver store fordele .................. 68<br />
Light + Building har igen HVAC-interesse .................... 72<br />
Værdifuld samling af faglige informationer .................... 74<br />
Læksikringssystem bliver intelligent ............................... 76<br />
Cirkulationspumper til tops i<br />
europæisk energistandard ................................................ 80<br />
NYE PRODUKTER:<br />
Trådløs styring af gulvvarme ............................................ 84<br />
Akkubore- og skruemaskiner med HD-O-Pack batterierside<br />
84<br />
Vægplaceret gulvafløb....................................................... 84<br />
Berøringsfrie armaturer ..................................................... 86<br />
TV-inspektion af rør og afløb ............................................ 86<br />
Ny armaturteknik ............................................................... 87<br />
Effektiv lodning .................................................................. 87<br />
Elopvarmet sne- og dråbeudskiller .................................. 88<br />
Designradiatorer ................................................................ 88<br />
Trykudligner ....................................................................... 88<br />
Spejlskab med lys .............................................................. 88<br />
Digital rotationslaser ......................................................... 88<br />
Tester sikkerhedsventiler under drift .............................. 90<br />
Arkitektur på badeværelset .............................................. 90<br />
Nyt rotationsarmatur ......................................................... 90<br />
Instrumentbog.................................................................... 90<br />
Bladsekretær:<br />
Bente Olander<br />
E-mail: bente.olander@techmedia.dk<br />
Tlf.: 43 24 26 45<br />
Fax: 43 24 26 26<br />
ANNONCER:<br />
Johnny Elmeskov<br />
E-mail: johnny.elmeskov@techmedia.dk<br />
Tlf.: 43 24 26 18<br />
Fax: 43 24 26 26<br />
Annonceproduktion<br />
Anne Kold<br />
E-mail: ak@techmedia.dk<br />
Tlf.: 43 24 26 96<br />
Fax: 43 24 26 90<br />
Udenlandske agenter:<br />
Schweitz-Liechtenstein:<br />
Mediall Int. Werbung<br />
René Bachmann, Fröhlichstrasse 29,<br />
CH- 5200 Brugg, Schweiz<br />
ABONNEMENT:<br />
Mogens Olsen<br />
Tlf.: 43 24 26 91<br />
Mariann Hulkvist<br />
Tlf.: 43 24 26 41<br />
Ring vedr. abonnement eller bestil direkte<br />
på: shop.techmedia.dk under Fagblade<br />
FORSIDEN:<br />
På Herning-fabrikken Roug, fremstilles<br />
bl.a. ståltanke i en høj kvalitet. En<br />
af hemmelighederne er brug af højteknologisk<br />
produktion og avancerede<br />
svejserobotter.<br />
Side 64<br />
LAY-OUT:<br />
Susanne Amby<br />
Sats, repro:<br />
TechMedia a/s<br />
Tryk:<br />
P.J. Schmidt Grafiske Produktion<br />
UDKOMMER:<br />
13 gange om året<br />
Oplag<br />
8.209 stk.<br />
heraf 3.104 i betalt abonnement<br />
ISSN 1603-9238<br />
Citater fra artikler i HVAC-magasinet skal ske med tydelig kildeangivelse.<br />
Enhver form for gengivelse af artikler herunder illustrationer,<br />
forudsætter udgiverens skriftlige tilladelse.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
5
Konferencer<br />
Oven på eftersommerens<br />
to konferencer<br />
om indeklima og<br />
HVAC - Indoor Air ’05<br />
og Clima 2005 - er det<br />
oplagt at gøre en lille,<br />
uformel status over<br />
udbyttet ved at deltage<br />
i sådanne arrangementer.<br />
Det kræver jo<br />
trods alt en investering<br />
i form af både tid og penge at deltage.<br />
Om det er det faglige udbytte, netværksdannelse<br />
og –pleje eller noget helt tredje, der er det vigtigste<br />
afhænger formentlig af ens interesser og professionelle<br />
virke.<br />
Opdateret viden<br />
Strukturen af konferencerne er ofte vidt forskellig<br />
og mens Indoor Air fokuserede<br />
på præsentationer<br />
krydret med få<br />
workshops var det<br />
mere de mange RE-<br />
HVA-arrangerede<br />
workshops, der var<br />
blandt højdepunkterne<br />
på Clima 2005.<br />
Selvfølgelig kan der være et stort udbytte af at få<br />
præsenteret det nye inden for et felt, men med det<br />
bombardement af information, der er til rådighed i<br />
dag, er det særligt dialogen og den personlige kontakt<br />
med kolleger og fagfæller, der tæller. Netværksdannelse,<br />
ofte på tværs af landegrænser, er en<br />
uvurderlig inspirationskilde og ofte også grundlag<br />
for fremtidigt samarbejde.<br />
som videreuddannelse<br />
Af Jørn Toftum, DTU<br />
Er konferencedeltagelse så en god investering?<br />
" Med det bombardement<br />
af information, der er til rådighed<br />
i dag, er det særligt dialogen<br />
og den personlige kontakt<br />
med kolleger og fagfæller,<br />
der tæller. "<br />
Selvfølgelig kan kvaliteten svinge fra konference<br />
til konference og fra præsentation til præsentation,<br />
men det er formentlig den type af faglige arrangementer,<br />
der har det mest omfattende og<br />
koncentrerede udbud af ny viden. Udvalget af<br />
konferencer er stort og der bør vælges med omhu,<br />
både emne- og kvalitetsmæssigt.<br />
Tidligere ledere i HVAC Magasinet har indtrængende<br />
opfordret til videreuddannelse og fremhævet<br />
det personlige ansvar for at videreuddannelsen<br />
gennemføres. Til det formål vil faglige konferencer<br />
ikke kunne stå alene, da de korte indlæg<br />
kun sjældent kommer helt i dybden på et felt. Her<br />
er bl.a. Danvaks kurser og møder særdeles gode<br />
tilbud for mere målrettet faglig videreuddannelse.<br />
Alligevel tager man noget brugbart med hjem fra<br />
de fleste konferencer.<br />
Og selvom aktuelt populære<br />
emner for videreuddannelse<br />
som<br />
f.eks. kommunikation,<br />
salg og stresshåndtering<br />
er vigtige bør den<br />
faglige opdatering også<br />
være i orden.<br />
For øvrigt så holdes<br />
den næste Indoor Air<br />
konference på DTU i august 2008.<br />
Indoor Air er den største og mest betydningsfulde<br />
indeklimakonference og med forventet mere end<br />
1.000 deltagere og et stærkt, fagligt program vil<br />
der her blive rig mulighed for både at networke<br />
og høre om det allernyeste på indeklimaområdet.<br />
6<br />
HVAC <strong>12</strong> X · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
7
INDEKLIMA<br />
med til at udforme<br />
DTU indeklimaet i fremtidens flykabiner<br />
Indeklimaet i en flykabine er<br />
usædvanligt sammenlignet<br />
med vore daglige omgivelser.<br />
Under flyvning er lufttrykket<br />
lavere. Det svarer til<br />
trykket i en højde på op til<br />
2.400 meter.<br />
I et fly sidder man tættere<br />
end måske lige netop i den<br />
mest tætpakkede bar eller<br />
biograf. Luftfugtigheden er<br />
mindre end normalt i bygninger<br />
med undtagelse af<br />
de koldeste dele af verden<br />
om vinteren.<br />
Som alle andre steder påvirkes<br />
en persons velbefindende<br />
af de termiske indeklimaparametre,<br />
luftkvaliteten<br />
og luftfugtighed.<br />
Irritationer<br />
Undersøgelser har vist at<br />
tæt ved halvdelen af passagererne<br />
og 68 procent af flypersonalet<br />
allerede efter ca.<br />
fire timers flyvning oplever<br />
irritationer af øjne, tør hud,<br />
og tør og blokeret næse, og<br />
at dette indvirker på komfort<br />
og deres oplevelse af<br />
flyvningen.<br />
Disse fænomener kan muligvis<br />
tilskrives den lave relative<br />
luftfugtighed på 5 –<br />
15 procent, men kan også<br />
stamme fra luftforurening af<br />
kabineluften. Muligvis er<br />
der en optimal afvejning<br />
ved at mindske eller øge<br />
8<br />
Ved Center for Indeklima og Energi, DTU, er der bygget en sektion af en flykabine, der giver mulighed<br />
for en realistisk simulering af flykabinens indeklimaforhold.<br />
Forsøg har vist at lav luftfugtighed næppe er årsag til de gener, som ofte henføres til kabinens indeklima.<br />
Luftrensningsanlæg afprøvet i kabinen finder nu vej til Boeings<br />
kommende flytype 787 Dreamliner.<br />
Af Peter Strøm-Tejsen, Center for Indeklima og Energi, DTU<br />
friskluftmængden i kabinen<br />
sammenlignet med nuværende<br />
forskrifter.<br />
Ved en større mængde recirkuleret<br />
luft øges luftfugtigheden<br />
til fordel for øjne,<br />
næse og hud, men koncentrationen<br />
af luftforurening -<br />
inklusive emitterede menneskelige<br />
bioeffluenter - vil<br />
også øges med en negativ<br />
indvirkning på menneskers<br />
velbefindende.<br />
Bygning af flykabine-sektion<br />
i DTU klimakammer<br />
I samarbejde med Boeing<br />
satte vi os på Center for Indeklima<br />
og Energi, DTU, det<br />
mål at skabe forsøgsmæssige<br />
betingelser for at udforske<br />
muligheden for at for-<br />
bedre komfort og velbefindende<br />
for passagerer og fly<br />
personale. I foråret 2003<br />
blev der bygget en kopi af<br />
en Boeing 767 flykabinesektion<br />
med 21 sæder fordelt<br />
på tre rækker, som blev<br />
installeret i et af centerets<br />
klimakamre.<br />
Sammen med det tilstødende<br />
kammer og et toilet udgør<br />
kabinen et fuldstændig<br />
aflukket habitat med et indeklima<br />
kontrol system som<br />
på et moderne fly og med<br />
en frisklufttilførsel, der fugtighedsmæssigt<br />
svarer til<br />
forholdene ved flyvning i<br />
11.000 m højde.<br />
Udstyret med autentiske<br />
indblæsningsarmatur og<br />
vinduespaneler fra et<br />
767 fly blev der frembragt<br />
en fuld-skala model med<br />
termiske og luftstrømningsmæssige<br />
forhold som på<br />
den ægte 767’er. Med rigtige<br />
flysæder, gulvtæpper og<br />
belysning lykkedes det at<br />
skabe en flykabine med en<br />
realistisk fremtoning og atmosfære,<br />
understøttet af et<br />
72 dB(A) lydniveau fra ”flyets”<br />
motorer fra ”take off” til<br />
”landing”.<br />
Som prikken over i’et lykkedes<br />
det at etablere betjening<br />
af ”flyets” stewardesser<br />
med opgave at pusle om<br />
passagererne med tæpper,<br />
blade, aviser og helaftensfilm,<br />
og med servering af<br />
Interiør af<br />
flykabinen i<br />
klimakammeret<br />
Tværsnit af Boeing 767<br />
flykabine prototypen<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
mad og drikkevarer fra samme<br />
leverandør som SAS<br />
bruger på deres flyvninger.<br />
Forsøg med<br />
7-11 timers ”flyvninger”<br />
Der var nu skabt muligheder<br />
for på en systematisk<br />
måde at undersøge væsentlige<br />
forhold gennem en serie<br />
forsøg: statistisk velplanlagte<br />
7-11 timers ”flyvninger”.<br />
Ved hvert forsøg deltog i alt<br />
68 forsøgspersoner opdelt i<br />
fire lige store grupper. De<br />
60 forsøgspersoner skulle<br />
udgøre et repræsentativt<br />
udsnit af nutidens flypassagerer,<br />
og af praktiske grunde<br />
blev det besluttet, at<br />
halvdelen skulle være i aldersgruppen<br />
fra 18-30 år<br />
(fortrinsvis studerende fra<br />
DTU), mens den anden<br />
halvdel var en noget ældre<br />
gruppe 55-70 år. Begge<br />
grupper fik en ligelig fordeling<br />
af kvinder og mænd. De<br />
sidste otte forsøgspersoner<br />
var unge kvinder, der kunne<br />
påtage sig den krævende<br />
opgave som stewardesser.<br />
Grund kortlægning<br />
Hvert forsøg omfattede 16<br />
David Wyon<br />
orienterer gæster<br />
ved DTU møde<br />
Termiske<br />
mannequiner og<br />
varmecylindre<br />
i kabinen<br />
flyvninger, fire for hver<br />
gruppe, som hver blev udsat<br />
for fire forskellige konditioner<br />
i balanceret orden altid<br />
på den samme ugedag i fire<br />
på hinanden følgende uger.<br />
Ved hver flyvning skulle forsøgspersonerne<br />
tre - fire<br />
gange udfylde spørgeskemaer<br />
med i alt 29 psykofysiske<br />
skalaer og spørgsmål<br />
vedrørende luftkvalitet, indeklima,bygningsrelaterede<br />
symptomer, termisk<br />
komfort og støj. To gange<br />
blev de udsat for objektive<br />
fysiologiske målinger af<br />
synsevnen, indåndingskapacitet,<br />
hudens tørhed,<br />
fingrenes temperatur og<br />
øjets tåre karakteristik.<br />
De fysiske forhold i kabinen<br />
blev målt kontinuerligt med<br />
hensyn til temperaturer,<br />
luftmængder (udeluft og total),<br />
relativ luftfugtighed og<br />
CO2. Koncentrationen af ni<br />
relevante luftforureningskomponenter<br />
ville blive udtaget<br />
og analyseret ved Gas<br />
Chromatography/Mass<br />
Spectrometry (GC/MS), og<br />
fra et tidligt tidspunkt i forsøgsserien<br />
suppleret med<br />
instrumentering fra Univer- ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 9
10<br />
Måling af hudens tørhed<br />
med Corneometer<br />
sitetet i Innsbruck til kontinuerlige<br />
målinger ved Proton<br />
Transfer Reaction –<br />
Mass Spectrometry (PTR-<br />
MS) teknik, med mulighed<br />
for analyse af et næsten<br />
ubegrænset antal kemiske<br />
komponenter over hele forsøgsperioden.<br />
Serien af forsøg i kabinen<br />
har i det væsentlige omfattet<br />
følgende undersøgelser:<br />
Balance mellem<br />
friskluft og luftfugtighed<br />
En undersøgelse af den optimale<br />
balance mellem<br />
mængden af friskluft og luftfugtighed,<br />
hvor resultaterne<br />
peger på, at symptomer,<br />
som hidtil er blevet tilskre-<br />
vet lav luftfugtighed i flykabinen,<br />
snarere skal forklares<br />
ved luftforurening.<br />
Optimale<br />
termiske forhold<br />
En undersøgelse af de optimale<br />
termiske forhold med<br />
kabine temperaturer på 20,<br />
23 og 26 o C. Vi anbefaler nu<br />
ved en syv timers transatlantisk<br />
flyvning at starte<br />
med 21 o C stigende til 23 o C<br />
efter tre - fire timers flyvning<br />
og så atter sænke temperaturen<br />
til 21 o C efter seks<br />
timers flyvning.<br />
Denne undersøgelser har ligeledes<br />
omfattet målinger<br />
af termiske forhold og luftstrømninger,<br />
hvor to termiske<br />
mannequiner og 14 op-<br />
varmede stålcylindre har erstattet<br />
de ”rigtige” passagerer<br />
og stewardesser. Ved<br />
korrelation mellem forsøgene<br />
med mennesker og de<br />
termiske mannequiner viser<br />
det sig, at termiske mannequiner<br />
pålideligt vil kunne<br />
erstatte mennesker, når det<br />
drejer sig om bedømmelse<br />
af termisk komfort.<br />
Undersøgelser<br />
med luftrensningsudstyr<br />
Hele tre undersøgelser af<br />
luftrensningsudstyr omfattende<br />
to fabrikater af fotokatalytiske<br />
filtre og et fabrikat<br />
af filtre med aktivt kul til<br />
at fjerne gasformige luftforureningskomponenter(gasfase<br />
absorptionsfilter).<br />
Skimmelsvampe<br />
Effektiv og kemikaliefri afrensning af skimmelsvampeangreb<br />
med patenteret tørdamp-metode<br />
micro clean ® -metoden<br />
Yderligere information: www.microclean.dk<br />
Instrument til og måling af<br />
indåndingskapacitet<br />
(Nasal Peak Flow test)<br />
Her forekommer det, at fotokatalytiske<br />
filtre kan være<br />
uhensigtsmæssige i en flykabine.<br />
Åbne flasker og<br />
glas, hvorfra der afdamper<br />
alkohol til luften fører til, at<br />
der i filtrene dannes uønskede<br />
aldehyder.<br />
Boeings 787 Dreamliner med<br />
gasfase absorptionsfilter<br />
I juni 2005 offentliggjorde<br />
Boeing ved flymessen i Paris<br />
Le Bourget, at der er taget<br />
beslutning om, at den<br />
nye Boeing 787 Dreamliner<br />
vil blive udstyret med filtre<br />
med aktivt kul baseret på<br />
de videnskabelige undersøgelser,<br />
der for nylig var blevet<br />
udført ved DTU.<br />
Forsøgene på DTU for Boeing<br />
har således foreløbig -<br />
efter at forsøgspersoner har<br />
tilbragt mere end titusind<br />
timer i kabinen - nået en interessant<br />
slutning. Men<br />
samarbejdet fortsættes i<br />
2005 med en række yderligere<br />
undersøgelser af indeklimaet<br />
i flykabinen, nu<br />
med støtte fra den amerikanske<br />
luftfartsstyrelse, Federal<br />
Aviation Administration.<br />
En ny forsøgsserie bliver<br />
således gennemført oktober-november<br />
2005, denne<br />
gang med en homogen forsøgsgruppe<br />
udelukkende<br />
bestående af danske kvinder<br />
i aldersgruppen 18-30<br />
år.<br />
■<br />
Kontakt os for en uforpligtende gennemgang af micro clean ® -<br />
metoden og det tilhørende kvalitetssikringssystem.<br />
Micro Clean A/S Staktoften 20 2950 Vedbæk<br />
Telefon: 4566 0399 Fax: 4566 4922 e-mail: microclean@microclean.dk<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
11
Gennem bl.a. presse, tv og<br />
tidsskrifter bombarderes vi<br />
daglig med meget forskellige<br />
meddelelser om klodens<br />
energireserver, om miljøforurening<br />
og om eventuelt<br />
fremtidige klimaændringer.<br />
Det er vanskeligt - for ikke<br />
at sige umuligt - umiddelbart<br />
at danne sig et sandt<br />
billede af, hvad der reelt kan<br />
forventes ud fra de mange<br />
informationer og signaler,<br />
der udsendes fra diverse<br />
kommercielle og ikke-kommercielle<br />
energidebattører.<br />
Det er som følge af de økonomiske<br />
og de politiske interesser,<br />
der præger energisektoren,<br />
helt umuligt for en<br />
ikke-energisagkyndig at<br />
danne sig et ærligt billede af<br />
energisituationen og den<br />
forventelige, fremtidige udvikling.<br />
Energisektoren i forandring<br />
På Dansk Energi og Dansk<br />
Fjernvarmes konference i<br />
<strong>12</strong><br />
Fremtidens energiformer:<br />
Morgendagens energi<br />
kommer fra<br />
sol, vind, brint, kul og a-kraft<br />
I regeringens energistrategi 2025 nævnes solenergi som fremtidens primære energikilde,<br />
mens der er længere udsigter til et brintsamfund<br />
København den 3. oktober<br />
2005 – ”Energisektoren i forandring”<br />
- gentog transportog<br />
energiminister Flemming<br />
Hansen sin filosofi fra<br />
præsentationen af regeringens<br />
„Energistrategi 2025“<br />
fra juni 2005, nemlig at<br />
„markedet“ skal styre de<br />
kommende års udvikling på<br />
energiområdet i Danmark.<br />
Ministeren sagde bl.a.:<br />
- Indpasning af vedvarende<br />
energi (VE) i det danske<br />
energimønster, ser jeg som<br />
den helt store udfordring på<br />
linie med effektivisering af<br />
Af Jørgen Gullev<br />
energiforbruget til transportsektoren.<br />
- Vi vil ikke sætte faste<br />
mål for forudsatte valg af<br />
VE-kilder, det overlader vi<br />
helt til det frie marked.<br />
- Vi ønsker mere konkurrence<br />
på energiområdet, og vi<br />
ønsker mere VE på en samfundsmæssig<br />
økonomisk<br />
måde.<br />
- Halm er ikke løsningen på<br />
vore energiproblemer, men<br />
jeg regner med, at VE ved<br />
stigende afgifter på CO 2 og<br />
høje oliepriser vil dække op<br />
En situation<br />
fra Afrika,<br />
hvor el fra<br />
solcelleanlæg<br />
driver<br />
landsbyens<br />
vandpumpe.<br />
til 80 procent af den danske<br />
energiforsyning i 2025.<br />
- Det danske elnet skal styrkes<br />
bl.a. ved etablering af et<br />
Storebælt kabel. Det vil skabe<br />
bedre økonomi i elforsyningen<br />
og give mulighed for<br />
opstilling af flere vindmøller.<br />
Politiske rammer<br />
I den danske energisektor er<br />
der ikke umiddelbar begejstring<br />
ved og tro på, at det<br />
„fri“ marked skal kunne løse<br />
de kommende års energiproblemer<br />
i Danmark.<br />
Mange havde hellere set, at ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
Kender du til problemer med luft i anlægget ?<br />
Så har vi en brugbar og virkningsfuld løsning med Reflex Servitec<br />
Vakuumaflufter til varme- og køleanlæg. Servitec garanterer automatisk<br />
afluftning af hele anlægget selv på den øverste etage og i den sidst bøjning.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
Nu også fuldt program i<br />
Mikrobobleafluftere 3/4“ til DN 300:<br />
Vi anbefaler brugen af<br />
mikrobobleafluftere på varmeanlæg og<br />
køleanlæg. Kan anvendes på varmeanlæg<br />
med et drifttryk på indtil 2,5 bar. Køl<br />
indtil 1,5 bar. Ved højere tryk anbefaler<br />
vi Reflex Servitec vakuumaflufter.<br />
Fordele ved Servitec vakuumaflufter:<br />
Fjerner luft i anlægget – sparer tid ved opstart.<br />
Løser støjproblemet – såfremt det skyldes luft i<br />
anlægget.<br />
Optimale driftsbetingelser – sparer penge på<br />
energiforbruget.<br />
Pumpe beskyttet mod luft.<br />
Automatisk overvåget vandpåfyldning.<br />
Nem at installere med ( 2 stk. 3 „<br />
/4 studse +<br />
230V stik lige til kontakten).<br />
Se også<br />
www.reflex.dk<br />
Reflex DK ApS Elektronvej 2-4 2670 Greve Tlf: 43 90 23 11 Fax: 43 69 08 11<br />
13
egeringens Energistrategi<br />
anviste nogle politiske rammer<br />
for udbygningen med<br />
de forskellige energiformer i<br />
en konkret energiplan indeholdende<br />
tilpassede støtteordninger<br />
på de energiområder,<br />
der ønskes fremmet<br />
ikke mindst af hensyn til<br />
den nødvendige erhvervsplanlægning.<br />
Et af de få konkrete punkter<br />
i strategien - et Storebælt<br />
kabel til 1,2 mia. kroner -<br />
finder mange med indsigt i<br />
elforsyning derimod højst<br />
diskutabelt.<br />
I mange år har det ikke været<br />
muligt at overbevise politikere<br />
og andre ikke-elsagkyndige<br />
om, at et kabel under<br />
Storebælt ikke kan begrundes<br />
rent elforsyningsteknisk.<br />
Det er et rent populistisk<br />
forslag, som ikke-elsagkyndige<br />
forventeligt vil<br />
nikke ja til.<br />
Om et Storebælt kabel anføres<br />
det dog trods alt i regeringens<br />
strategi som en bemærkning,<br />
at omfanget af<br />
en forbedret konkurrenceeffekt<br />
ved et kabel er forbundet<br />
med betydelig usikkerhed.<br />
2 mia. uden el<br />
Et af de mest presserende<br />
energiproblemer i den store<br />
verden uden for vort lille<br />
smørhul er, at mere end 2<br />
mia. mennesker på kloden<br />
ikke har adgang til „moderne“<br />
energi – f.eks. elforsyning,<br />
sådan som man kan<br />
se det på fotografiet på foregående<br />
side.<br />
For de resterende 4 mia.<br />
mennesker er energiforbruget<br />
derimod stadig stigende.<br />
Specielt i lande som Indien<br />
og Kina er den årlige<br />
stigning i energiforbruget<br />
på mere end 15 procent.<br />
I Kina med sine flere end 1,3<br />
mia. mennesker ser vi en<br />
voldsom forbrugsstigning<br />
på områder som f.eks. boliger,<br />
biler, elapparater og<br />
elektronik, der alle bidrager<br />
til et øget energiforbrug.<br />
Der er derfor - uanset at der<br />
i dag globalt set ikke umiddelbart<br />
er mangel på energi<br />
14<br />
- mange gode grunde til at<br />
se med stor alvor på udviklingen<br />
i verdens energiforbrug<br />
og den deraf følgende<br />
forurenende miljøpåvirkning.<br />
Fig.1 viser oversigtsmæssigt<br />
jordens formodede<br />
energireserver sat i relation<br />
til verdens årlige energiforbrug<br />
og den solenergi, der<br />
årligt tilføres jorden.<br />
Det fremgår heraf tydeligt,<br />
at solenergi vil være klodens<br />
primære energikilde fra den<br />
tid, hvor man har løst de<br />
teknologiske problemer i<br />
forbindelse med en effektiv<br />
udnyttelsen af solenergi.<br />
I dag dækkes verdens forbrug<br />
af primærenergi af:<br />
* olie med 34,8 procent<br />
* kul med 23,5 procent<br />
* gas med 21,1 procent<br />
* biomasse og affald med<br />
11,0 procent<br />
* a-kraft med 6,8 procent<br />
* vandkraft med 2,3 procent<br />
* geotermi, sol, vind mm.<br />
0,5 procent<br />
Mere end halvdelen af olieforbruget<br />
går til transport,<br />
og ifølge IEA vil denne andel<br />
vokse til ca. 65 procent i<br />
løbet af de næste 30 år.<br />
Solenergi<br />
Solenergi udnyttes på forskellige<br />
måder. Solfangere<br />
opvarmer vand til opvarmningsanlæg<br />
og varmt brugsvand<br />
og solceller producerer<br />
el.<br />
El fra solceller (Photovoltaic<br />
Tysk bolig med<br />
solcelleanlæg<br />
suppleret<br />
med solfangere<br />
= PV) har mangfoldige anvendelser<br />
i bærbart eludstyr,<br />
standalone-anlæg<br />
udenfor elforsyningsområder<br />
eller tilsluttet elnettet.<br />
Den gennemsnitlige markedsvækst<br />
for PV har i flere<br />
år været på mere end 30<br />
procent årligt.<br />
Mere end halvdelen af verdens<br />
PV-produktion ligger i<br />
Japan, hvor der investeres<br />
voldsomt i PV-anlæg og -<br />
produktion. Europa tegner<br />
sig for ca. 25 procent af verdens<br />
PV-produktion.<br />
I dag er PV-anlæg uden tilskudsordning<br />
ikke konkurrencedygtig<br />
med anden<br />
form for elproduktion.<br />
Ifølge IEA skal produktionen<br />
af PV-moduler øges med en<br />
faktor på 100 før PV-el er<br />
konkurrencedygtig med el<br />
produceret på grundlast-elværker<br />
på basis af kul, olie<br />
eller naturgas.<br />
Ved en årlig vækstrate i PVmoduler<br />
på godt 30 procent<br />
vil PV-el skønsmæssigt være<br />
konkurrencedygtig omkring<br />
2015. Det oplyses, at PV-el<br />
allerede i dag er konkurrencedygtig<br />
i Spanien og i Itali-<br />
Fig. 1: Solenergi<br />
kan løse verdens<br />
miljø- og<br />
energiproblemer.<br />
en med el produceret på<br />
spidslast-elværker.<br />
Støtteprogrammer<br />
Det er nationale støtteprogrammer,<br />
der er afgørende<br />
for den store anvendelse af<br />
PV-anlæg i Japan og Tyskland.<br />
I Japan installeredes der i<br />
2003 i alt 223 MW, og den<br />
totale installationsværdi er<br />
860 MW. Det svarer til 6,7<br />
W/indbygger, hvilket er meget<br />
højt.<br />
I Tyskland installeredes der<br />
i 2004 i alt 300 MW. Det var<br />
mere end en fordobling i<br />
forhold til salget i 2003, der<br />
var på 133 MW, og svarer<br />
nu til, at der er ca. 7 W/indbygger,<br />
det vil sige, at der<br />
er installeret mere PV i<br />
Tyskland end i Japan, sådan<br />
som man f.eks. kan se det<br />
på fotografiet til denne artikel.<br />
PV-modulers bidrag til den<br />
totale primære energiforsyning<br />
i Tyskland er dog stadig<br />
beskeden. Den androg i<br />
2004 kun 0,004 procent.<br />
Det tyske støtteprogram består<br />
af en „feed-in“ tarif ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
15
med en 20-års garanti, der<br />
giver private investorer en<br />
tilfredsstillende tilbagebetalingstid.<br />
Betalingen for PVkWh,<br />
der sendes ind på elnettet,<br />
er op til 57 cent/<br />
kWh, der reduceres med 5<br />
procent p.a.<br />
Den fordelagtige tyske støtteordning<br />
har betydet, at<br />
pengefolk i stort tal har investeret<br />
i PV-anlæg.<br />
Motiveringen for den statslige<br />
støtteordning i Tyskland<br />
er primært at øge beskæftigelsen<br />
og aktivitetsniveauet<br />
i tyske produktionsoginstallationsvirksomheder,<br />
der arbejder med PV,<br />
og som i dag beskæftiger<br />
20.000 medarbejdere.<br />
Danmark - bagud og foran<br />
EU stiler efter, at der i EUlande<br />
i 2010 ialt er installeret<br />
3.000 MW i PV-anlæg.<br />
PV anses for at være en signifikant<br />
fremtidig energiteknologi,<br />
der samtidig vil<br />
give et væsentligt bidrag til<br />
beskæftigelsen i EU.<br />
På grund af manglende politisk<br />
forståelse for betydningen<br />
af at udnytte solenergi i<br />
Danmark er der ved udgangen<br />
af 2004 kun installeret<br />
ca. 2 MW i PV-anlæg i Danmark.<br />
Det svarer til 0,35 W/<br />
indbygger eller kun 5 procent<br />
af det tilsvarende tyske<br />
tal. Danmark er unødvendigt<br />
langt bagud med PVanlæg.<br />
På produktsiden er der derimod<br />
en voksende dansk<br />
indsats på udvikling og produktion<br />
af komponenter, der<br />
indgår i anlæg til udnyttelse<br />
af solenergi.<br />
Firmaet Topsil Semiconductor<br />
Materials A/S ved Frederikssund<br />
producerer og leverer<br />
FZ silicium til den internationale<br />
PV-industri.<br />
Firmaet PowerLynx A/S i<br />
Sønderjylland udvikler og<br />
producerer invertere - elektroniske<br />
vekselrettere - der<br />
omformer jævnspændt el fra<br />
PV-anlæg til vekselspænding,<br />
der kan indfødes på<br />
elnettet.<br />
PowerLynx, der blev etable-<br />
16<br />
ret i oktober 2002 og i dag<br />
har 100 medarbejdere, går<br />
efter de store kunder på det<br />
udenlandske marked.<br />
Det er typisk de store internationale<br />
olieselskaber, der i<br />
de senere år er stækt engageret<br />
i PV-markedet, samt<br />
japanske elektronikvirksomheder,<br />
som PowerLynx sælger<br />
sine invertere til.<br />
Men også på det tyske marked<br />
boomer det danske firma<br />
på grund af de store tyske<br />
offentlige tilskud til PVanlæg,<br />
og PowerLynx forventer<br />
samme udvikling i<br />
Spanien og Italien.<br />
Ifølge PowerLynx kan det<br />
nuværende marked for PVanlæg<br />
sammenlignes med<br />
markedet for vindmøller, da<br />
det for år tilbage var i sin<br />
vorden.<br />
Solfangere<br />
Den negative politiske interesse<br />
i Danmark for udnyttelse<br />
af solenergi slår også<br />
meget tydeligt igennem på<br />
området solfangere.<br />
Som følge af manglende<br />
støtteordninger har markedet<br />
for nye solvarmeanlæg i<br />
Danmark været meget be-<br />
grænset i flere år. De seneste<br />
måneders høje oliepriser<br />
har dog umiddelbart givet<br />
sig udtryk i et stigende salg<br />
af solvarmeanlæg.<br />
Betydende danske firmaer<br />
på solvarmeområdet som f.<br />
eks. Batec, Arcon, Termo-<br />
Sol og Velsun (Velux) har i<br />
flere år måttet erkende, at<br />
hvor solfangeranlæg med offentlige<br />
støtteordninger sælges<br />
i stort tal i bl.a. Tyskland<br />
og Østrig, så har det<br />
danske solvarmemarked,<br />
der er uden politisk støtte,<br />
været meget begrænset.<br />
Vindkraft<br />
Det globale marked for udnyttelse<br />
af vindenergi er i<br />
de senere år steget med ca.<br />
25 procent, og der er i alt<br />
opstillet vindmølle-effekt<br />
med en ydeevne på ca.<br />
50.000 MW.<br />
De 50.000 MW forventes at<br />
være steget til 150.000 MW i<br />
20<strong>12</strong> og hovedparten af de<br />
nye vindmøller vil være opstillet<br />
i havmølleparker (offshore),<br />
og give en waterfront<br />
som den, man kan se, på fotografiet<br />
til denne artikel.<br />
Den samlede vindmølleef-<br />
Nysted Havmøllepark,<br />
verdens største møllepark.<br />
(www.nystedhavmoellepark.dk,<br />
Pressen, Fotoarkiv, nr. 22)<br />
Brintbil med<br />
brændselscelle<br />
på marathonpræsentationstur<br />
fra Hammerfest<br />
til Lissabon.<br />
fekt i Tyskland, der er det<br />
land i verden, hvor der er<br />
opstillet flest vindmøller, er<br />
ca. 18.000 MW svarende til<br />
ca. 40 procent af verdens<br />
vindmølleeffekt. Tysk vindmølleindustri<br />
beskæftiger<br />
ca. 50.000 personer.<br />
Som med solenergien yder<br />
vindkraften dog endnu kun<br />
en beskeden andel af den<br />
totale primære energiforsyning<br />
i Tyskland nemlig kun<br />
ca. 0,5 procent, svarende til<br />
ca. 4 procent af den tyske<br />
elproduktion.<br />
I Danmark er der opstillet<br />
vindmøller svarende til ca.<br />
3.000 MW, og vindmølleindustrien<br />
i Danmark beskæftiger<br />
ca. 20.000 personer.<br />
Offshore<br />
Udbygning med store vindmølleparker<br />
på land anses<br />
af mange grunde for at<br />
være for dyrt og for besværligt.<br />
Alene transport af<br />
mere end 60 m lange møllevinger<br />
ad motorveje og landeveje<br />
med rundkørsler mv.<br />
volder store vanskeligheder.<br />
Den fremtidige vindkraftudbygning<br />
med en møllestør-<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
else på 3,5-5 MW vil derfor<br />
såvel i Danmark som i udlandet<br />
ske i form af store<br />
havmølleparker.<br />
Af en nylig udsendt pressemeddelelse<br />
fremgår, at<br />
Energistyrelsen har prækvalificeret<br />
fire ansøgere til at<br />
give tilbud på drift og opførelse<br />
af verdens største havmøllepark<br />
ved Rødsand syd<br />
for Lolland.<br />
Vindkraftens internationale<br />
forretningspotentiale fremgå<br />
af, at ansøgerne til den<br />
nye havmøllepark ved Rødsand<br />
er et hollandsk konsortium,<br />
et dansk og to dansk/<br />
svenske selskaber.<br />
Havmølleparken ved Rødsand<br />
er den ene af to havmølleparker,<br />
der er besluttet<br />
etableret de kommende år.<br />
Den anden, Horns Rev 2, vil<br />
blive etableret af Energi E2<br />
ud for Esbjerg.<br />
Danmark førende<br />
Danmark tegner sig med<br />
620 MW for 68 procent af<br />
den installerede effekt i<br />
samtlige internationale offshore<br />
projekter og har med<br />
335 møller 63 procent af<br />
samtlige havmøller i de internationale<br />
projekter.<br />
Af de opstillede møller i<br />
samtlige internationale offshore<br />
projekter er 59 procent<br />
produceret af Vestas og 36<br />
procent af Bonus.<br />
Verdens fire største firmaer<br />
på vindmølleområdet er<br />
danske Vestas, amerikanske<br />
GE Wind, tyske Siemens<br />
Wind Power A/S (der i 2004<br />
købte danske Bonus) samt<br />
spanske Gamesa. Overalt i<br />
verden ikke mindst i USA<br />
og EU er det planlagt i de<br />
kommende år at etablere et<br />
meget stort antal vindmøller.<br />
I England regner man med i<br />
2010 at have en vindkrafteffekt<br />
på ca. 8.000 MW, hvilket<br />
betyder, at vindenergi<br />
kommer til at indgå i den<br />
engelske elproduktion med<br />
ca. 6 procent.<br />
Nysted vindmøllepark syd<br />
for Lolland er med i alt 72<br />
havmøller á 2,3 MW i dag<br />
verdens største havmøllepark.<br />
Med 650 MW vindkraftanlæg<br />
er det sjællandske<br />
Energi E2, der indgår i<br />
den forestående energiselskabsfusion<br />
mellem Dong<br />
og Elsam, verdens fjerde<br />
største vindkraft-operatør<br />
og står i de kommende år<br />
overfor at opføre havmølleparker<br />
syd for Wales og ved<br />
den engelske og tyske nordsøkyst.<br />
Ved havmølleparkerne i<br />
Nordsøen og syd for Wales<br />
skal der bl.a. regnes med 10<br />
m daglig tidevandsdifference<br />
og kalkuleres med bølgehøjder<br />
på op til 9 m og en „50års-bølge“<br />
på 17 m. Det er<br />
noget andet end at arbejde i<br />
de indre danske farvande.<br />
De tre nævnte havmølleparker,<br />
som skal idriftsættes allerede<br />
i 2007 og 2008, repræsenterer<br />
en samlet anlægsudgift<br />
på godt 20 mia.<br />
kroner. Det er således ikke<br />
pebernødder, der spilles om<br />
i den branche.<br />
Brint<br />
Overalt i verden satses der i<br />
disse år milliarder af US-dollar<br />
på forskning og udvikling<br />
af brintteknologier og<br />
udformning af egnede<br />
brændselsceller (fuel cell =<br />
FC), der drives med brint.<br />
En brændselscelle producerer<br />
el og anvender brint som<br />
brændstof. Den store fordel<br />
ved anvendelse af en<br />
brændselscelle er, at det<br />
eneste affaldsprodukt fra<br />
brændselscellen er vand.<br />
Brint anvendes i dag i den<br />
kemiske industri og fremstilles<br />
typisk ved dampreformering<br />
af naturgas. Brint er<br />
ikke en energikilde, men en<br />
energibærer. Brint indgår i<br />
vand og fremstilles mest enkelt<br />
i stor skala ved elektrolyse.<br />
Barrierer<br />
Brint kræver billig og forureningsfri<br />
el - el på basis af ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 17
vedvarende energi eller akraft<br />
- for at være en attraktiv<br />
energiform, og først da<br />
har det mening at tale om,<br />
at et samfund kan baseres<br />
på brint som energibærer.<br />
En anden stor forhindring<br />
for at basere et helt samfundssystem<br />
på brint er, at<br />
der endnu mangler udvikling<br />
af omkostningseffektive<br />
løsninger på lagring af brint.<br />
Brint har en energitæthed<br />
på kun 2,4 kJ/ml, hvor benzin<br />
har en energitæthed på<br />
33,4 kJ/ml, fig. 2.<br />
Lagring af brint skal derfor<br />
ske enten på flydende form<br />
nedkølet til -250 grader C<br />
eller luftformigt under højt<br />
tryk (op til 700 bar). Begge<br />
former for lagring er komplicerede<br />
sammenlignet med<br />
den måde, vi i dag håndterer<br />
f.eks olie, benzin og naturgas.<br />
Brint kan også lagres i fast<br />
form f.eks. i metalhydrider,<br />
men her ventes på et vi-<br />
18<br />
Fig. 2: Fysiske<br />
egenskaber for brint,<br />
methan og benzin.<br />
denskabeligt gennembrud<br />
på linie med den netop præsenterede<br />
danske brintpille.<br />
En tredje barriere før drømmen<br />
om et brintsamfund<br />
kan realiseres er udbygning<br />
af en omfattende nødvendig<br />
infrastruktur til lokal- og<br />
fjerndistribution af brint til<br />
diverse servicestationer.<br />
En realistisk tidshorisont vil<br />
formentlig være 20-40 år.<br />
Brintbiler<br />
Dagligdag med biler på<br />
brint - biler, hvor en brændselscelle<br />
drevet med brint -<br />
leverer den nødvendige el til<br />
bilens elmotor, ligger ligeledes<br />
langt ude i fremtiden.<br />
De store bilproducenter General<br />
Motor, Toyota,<br />
Volkswagen, Fiat m.fl. har i<br />
dag brintbiler, men kun på<br />
Luftforandring…<br />
…Wolf Klimateknik<br />
I mere end 40 år har Wolf<br />
været en af de ledende<br />
leverandører til det<br />
europæiske marked for<br />
indeklima og<br />
ventilationsanlæg – og med<br />
god grund. Vore kunders<br />
behov har altid første prioritet<br />
når det gælder udvikling af<br />
nye produkter.<br />
Vi kan levere tagventilatorer i flere forskellige størrelser, og<br />
med luftmængder på op til 20.000 m 3 /h. Desuden fås der<br />
forskellige former for tilbehør f.eks. sokkel, kontraspjæld,<br />
reguleringer m.m.<br />
Kontakt vores salgsafdeling som sidder klar til at hjælpe dig<br />
med alt vedrørende varmeventilatorer, ventilationsanlæg m.m.<br />
Wolf Danmark ApS • Telefon: 70 27 22 04<br />
Fax: 70 27 22 05 • Internet: www.wolf-dk.dk<br />
w-%h gH/I kj/ml Kj/g<br />
Hydrogen at 200 bar 100.0 17 2.4 141.0<br />
Magnesium Hydride 7.6 101 14.4 10.9<br />
Hydride of Fe-Ti 1.8 96 13.7 2.7<br />
Hydride of La-Ni 1.4 89 <strong>12</strong>.7 1.9<br />
Liquid Hydrogen 100.0 70 10.0 141.0<br />
Methanol <strong>12</strong>.5 99 19.0 22.7<br />
Gasoline 33.4 47.6<br />
Lead/Acid Battery 0.2<br />
Advanced battery 0.5<br />
Liquid Methane 25.0 106 25.0 55.7<br />
Liquid Ammonia 17.6 <strong>12</strong>0 17.9 25.2<br />
Fly Wheel 0.5<br />
forsknings- og udviklingsniveau.<br />
Der ligger stadig flere års<br />
nødvendig udvikling før<br />
komponenterne til bilens<br />
brændselscelle har en pålidelighed<br />
og en pris, der gør<br />
brintbilen prismæssig konkurrencedygtig.<br />
Endvidere er der de ovenfor<br />
omtalte store problemer<br />
med den helt elementære<br />
lagring og distribution af<br />
brint.<br />
Det er urealistisk at forvente<br />
et gennembrud med brintbiler<br />
før om 15-25 år.<br />
Energiøkonomisk er en<br />
brintbil også problematisk.<br />
Det samlede energiregnskab<br />
for en bil drevet med el<br />
fra brændselsceller, hvor<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
inten er fremstillet ved<br />
elektrolyse, er to - tre gange<br />
højere end ved det enklere<br />
system, hvor bilens elmotor<br />
forsynes direkte fra f.eks. lithium-ion<br />
batterier.<br />
Før brintbiler bliver aktuelle<br />
vil man derimod se stadig<br />
flere hybridbiler, dvs biler,<br />
hvor en elmotor og en benzin-<br />
eller dieselmotor arbejder<br />
sammen med resulterende<br />
stor energiøkonomi,<br />
som man kan se på fotografiet<br />
til denne artikel.<br />
En hybridbil som Toyota<br />
Prius, hvoraf der allerede i<br />
dag kører mere end 200.000<br />
i USA, kører godt 23 km/l<br />
med tophastighed på 170<br />
km/t, er på grund af den<br />
supplerende elmotor 80 procent<br />
mindre forurenende<br />
end en benzin- eller dieselbil<br />
af samme størrelse.<br />
Brændselsceller<br />
På en del anvendelsesområ-<br />
Honda Insight<br />
hybridbil med både<br />
el- og benzin-motor.<br />
der som nødstrømsanlæg,<br />
backup-systemer, og små<br />
stationære kraftvarmeanlæg<br />
er brændselsceller allerede i<br />
dag særdeles interessante.<br />
Brændselsceller benyttes<br />
her med fordel i stedet for<br />
batterier, og er på visse områder<br />
kommercielt konkurrencedygtige.<br />
På en brintkonference i<br />
Dansk Industri redegjorde<br />
Dantherm i Skive og APC<br />
Denmark i Kolding for<br />
brændselscellers fordele<br />
som reduceret vægt, længere<br />
levetid, længere backuptid<br />
og mindre miljøbelastning<br />
Brændselscellen har et<br />
grønt image. Samtidig er<br />
energitætheden i en brændselscelle<br />
større end i et blybatteri.<br />
Med komprimeret<br />
brint er den fem gange større<br />
og med metanol 25 gange<br />
større.<br />
Dette forhold betyder meget ➤<br />
Fig. 3: Sammenligning af<br />
relationen mellem volumen<br />
og driftstid for en<br />
brændselscelle og et<br />
blybatteri i et ups-anlæg.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 19
i relationen volumen contra<br />
run-time, som det fremgår<br />
af fig. 3, der viser fordelene<br />
ved brændselscelle sammenlignet<br />
med blybatteri i<br />
et UPS-anlæg (Un-interruptible<br />
Power Supply = UPS).<br />
Med en brændselscelle, der<br />
starter på millisekunder,<br />
som back-up, undgår man<br />
ulemperne med en dieselmotors<br />
starttid på 5-20 min.<br />
eller med den begrænsede<br />
kapacitet i et blybatteri.<br />
Systemudviklingen hos<br />
APC omhandler bl.a. kombineret<br />
UPS og CHP (Combined<br />
Heat and Power), effektelektronik<br />
fra 10 til 300<br />
kW og de forskellige typer<br />
brændselsceller - SOFC,<br />
MCFC og PEMFC.<br />
Kul<br />
Uanset om man sympatiserer<br />
med det eller ej, repræsenterer<br />
kul og a-kraft i dag<br />
verdens to største tilgængelige<br />
energiressourcer.<br />
De er vanskelige at komme<br />
uden om, før et teknologispring<br />
inden for attraktive<br />
energiområder som f.eks.<br />
solenergi.<br />
Brug af kul, der medfører<br />
store miljøproblemer, kan<br />
endnu i mange år blive et<br />
nødvendigt onde. Alene i<br />
Kina kostede kulminedriften<br />
sidste år 6.000 minearbejdere<br />
livet på grund af dårligt<br />
vedligeholdte miner.<br />
Verdens kulreserver er så<br />
store, at der endnu er kul til<br />
flere hundrede års forbrug.<br />
A-kraft<br />
Øget anvendelse af a-kraft<br />
har ikke som kul, olie eller<br />
naturgas klimatiske følgevirkninger,<br />
men a-kraft har<br />
fortsat problemer med folkelig<br />
accept.<br />
I 1997 besluttede EU derfor,<br />
at vedvarende energi (VE)<br />
inden 2010 skulle dække <strong>12</strong><br />
procent af elproduktionen i<br />
EU, men efter syv års forløb<br />
er andelen af VE imidlertid<br />
stadig kun ca. 6 procent.<br />
Den manglende udbygning<br />
med VE samt hensynet til<br />
den nødvendige fremtidige<br />
forsyningssikkerhed for EU-<br />
20<br />
Reaktorhallen<br />
på<br />
Barsebäck<br />
a-kraftværk.<br />
Fig. 4:<br />
Udviklingen<br />
i elproduktion<br />
fra a-kraftværker<br />
i verdens<br />
forskellige<br />
regioner.<br />
landenes energileverancer<br />
fik derfor EU-kommissionens<br />
energikommissær til i<br />
efteråret 2004 at forslå, at<br />
EU-lande bør påbegynde<br />
opførelse af nye a-kraftværker<br />
frem for som nogle EUlande<br />
(Sverige og Tyskland),<br />
der har besluttet at udfase<br />
a-kraftværker.<br />
Det er specielt den nuværende<br />
afhængighed af ener-<br />
giforsyning fra områder<br />
med ustabile politiske systemer,<br />
der gør a-kraft til et<br />
væsentligt fremtidigt alternativ<br />
såvel i de gamle som i<br />
de nye EU-lande.<br />
I Vesteuropa dækkes ca. 30<br />
procent af elproduktionen af<br />
a-kraftværker. Frankrig har<br />
størst dækning med 78 procent<br />
af den franske elproduktion.<br />
Mange nyanlæg<br />
Udviklingen i den samlede<br />
elproduktion på a-kraftværker<br />
i verden fremgår af fig.<br />
4.<br />
Fjernøsten ligger forrest,<br />
hvad angår beslutning om<br />
nye a-kraftværker. Med 54<br />
a-kraftværker har Japan en<br />
dækning med a-kraft på ca.<br />
35 procent af elproduktionen,<br />
og Sydkorea har med<br />
18 a-kraftværker en tilsvarende<br />
dækning på ca. 39<br />
procent.<br />
Som følge af stadig stigende<br />
elforbrug planlægger Kina<br />
opførelse af 40 nye a-kraftværker<br />
á 1.000 MW. Man<br />
planlægger at femdoble<br />
energien fra a-kraftværker<br />
de næste 15 år.<br />
Indien opfører i disse år ni<br />
nye a-kraftværker og i Rusland<br />
bygges 20-25 nye akraftværker<br />
inden 2020.<br />
I USA viser holdningsundersøgelser,<br />
at 2/3 af befolkningen<br />
accepterer nye a-kraftværker<br />
- især hvis de placeres<br />
ved siden af nuværende<br />
anlæg.<br />
CO 2 og Kyoto-aftalen<br />
Hvis Tyskland skal overholde<br />
sin del af Kyoto-aftalen,<br />
så er man nødsaget til at<br />
lukke tæt ved en tredjedel af<br />
den tyske industri, hvis<br />
man samtidig skal holde<br />
den tidligere rød-grønne regerings<br />
løfte om at udfase<br />
de tyske a-kraftværker, der<br />
præsterer 33 procent af den<br />
tyske elproduktion.<br />
Fra World Energy Council<br />
lyder det, at Kyoto-målene<br />
om nedskæring af CO2-udledning<br />
ved elproduktion<br />
kun kan nås ved at tredoble<br />
landenes elproduktionen fra<br />
a-kraftværker.<br />
Med a-kraft vil man ifølge<br />
EU-kommissionen foruden<br />
at undgå CO2-udledning<br />
samtidig skabe uafhængighed<br />
af olie og naturgas og<br />
dermed opnå betydelig større<br />
eneriforsyningssikkerhed.<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
21
22<br />
Sådan kan<br />
brint bruges som energikilde<br />
Jagten på alternative energikilder<br />
har været i gang<br />
længe. Men hvilke energiteknologier<br />
bør vi satse på?<br />
Og er brintsamfundet et realistisk<br />
bud?<br />
Den britiske ambassade har<br />
i samarbejde med DI arrangeret<br />
et spændende seminar<br />
om fremtidens brintsamfund,<br />
hvor 13 foredragsholdere<br />
fortalte om forskellige<br />
aspekter af brintsamfundet.<br />
En af talerne, professor Peter<br />
Edwards, leder af Institut<br />
for uorganisk kemi ved<br />
Oxford påpegede, at hvis<br />
det skal være realistisk at<br />
satse på brint, skal der gøres<br />
væsentlige teknologiske<br />
fremskridt de næste fem år.<br />
I modsat fald bør man overveje<br />
andre mulige energiløsninger.<br />
- Der er nogle helt centrale<br />
punkter, vi skal have løst,<br />
før vi har et brintsamfund.<br />
Seks fremtidige UK-brintsamfund<br />
1. Central rørledning: Brint<br />
er blevet det dominante<br />
transportbrændsel, og produceres<br />
centralt fra en<br />
blanding af kul og fossile<br />
brændsler, atomkraft og alternativ<br />
energi i stor skala.<br />
Brint distribueres som gas<br />
via rørledninger.<br />
2. Reforming: Brint produceres<br />
lokalt fra naturgas,<br />
og er et dominant transportbrændstof.Infrastrukturen<br />
fra det eksisterende<br />
naturgasnetværk bruges,<br />
Den engelske ambassade bag seminar, hvor danske og engelske forskere<br />
diskuterede fremtidens brintsamfund<br />
Et af dem er lagringen.<br />
Der arbejdes med fire lagringsteknikker:<br />
* Brintlagring i carbonbaseret<br />
materiale. Pga. en lav<br />
massedensitet absorberer<br />
carbonrelaterede materialer<br />
(som f.eks. carbon nanorør)<br />
signifikante mængder brint<br />
ved lav temperatur og højt<br />
tryk. Absorptionen af brint i<br />
porøs carbon afhænger af<br />
den unikke kemiske affinitet,<br />
der er mellem carbonog<br />
brintatomer. Det er<br />
spørgsmålet om H/C-ratioen<br />
kan forøges og tilføres reversibelt<br />
– både ved stuetemperatur<br />
og kryogene temperaturer.<br />
* Brintlagring i lette metalhydrider.<br />
Ingen metalhydrider<br />
opfylder de krav, der<br />
stilles til det ideelle brintlagringsmateriale.<br />
Målet<br />
med vores forskning er vha.<br />
synteser og detaljerede undersøgelser<br />
af overfladeka-<br />
og brint produceres på stedet<br />
med damp-methanreforming.<br />
3. Flydende brint: Produceres<br />
med atomkraft og med alternativ<br />
energi i stor skala. Flydende<br />
brint er dominant som<br />
transportbrændsel. Er primært<br />
et substitutions-scenario<br />
med uændrede transportog<br />
energiparadigmer.<br />
4. Syntetiske væskebrændsler:<br />
Alternativt produceret<br />
brint dominerer transportbrændsel.<br />
Pakket i form af<br />
Af Allan Malmberg<br />
talyse at forbedre brintsorption/desorptions-kinetikken<br />
i lette metalhydrider.<br />
* Søgen efter nye lagringsmaterialer.<br />
Med undtagelse<br />
af carbonnanostrukturer har<br />
den globale forskning centreret<br />
sig om metaller og legeringer,<br />
der har været<br />
kendt i mange år. Vi søger<br />
efter nye og effektive brintlagringsmaterialerbestående<br />
af relativt uundersøgte<br />
materialer.<br />
* Zeolitter og relaterede materialer.<br />
Potentialet af zeolitter<br />
og relaterede mikroporøse<br />
materialer som alternativ<br />
til carbon undersøges. Zeolitter<br />
har en overlegen lagringskapacitet<br />
pr. volumenenhed<br />
til stationær brintlagring.<br />
Dertil er der en række<br />
sikkerhedsfordele i forhold<br />
til aktiveret carbon.<br />
CO2-problemet<br />
Det er englændernes holdning,<br />
at det ikke hjælper<br />
syntetiske kulbrinter som<br />
methanol, for at løse problemet<br />
med brintlagring og distribution.<br />
Carbon kommer<br />
fra biomasse og røggasser.<br />
Allestedsnærværende brint:<br />
Gasformigt brint er dominerende<br />
transportbrændsel.<br />
Mange bygninger bruger<br />
brændselscellesystemer, der<br />
kører på brint. Brint produceret<br />
ved alternativ energi<br />
reducerer behovet for langdistance<br />
distribution, og gør<br />
at brint konkurrerer direkte<br />
stort, at løse de grundlæggende<br />
brintproblemer, hvis<br />
de »koster« for meget CO2.<br />
Derfor var det netop CO 2vinklen,<br />
englænderne tog<br />
udgangspunkt i, da de i<br />
2004 iværksatte en omfattende<br />
undersøgelse af brintsamfundet.<br />
Undersøgelsen udmundede<br />
i rapporten »A Strategic<br />
Framework for Hydrogen<br />
Energy«, hvoraf en lille del<br />
blev fremlagt af Adam<br />
Chase fra E4tech. Rapporten<br />
kan findes på<br />
www.dti.gov.uk/energy/<br />
sepn/hydrogen.shtml<br />
Konklusionen er klar. På<br />
nogle områder er brint ikke<br />
et alternativ, fordi der produceres<br />
for meget CO 2 i forhold<br />
til andre alternative<br />
energiformer.<br />
- Derfor tror vi ikke på mindre<br />
stationære brintanlæg til<br />
f.eks. opvarmning. Derimod<br />
kan brint være en god løs-<br />
med elektricitet som hovedenergikilde<br />
i hushold<br />
og kommerciel kraftvarme.<br />
Regionale brintrør opfylder<br />
lokale behov.<br />
Elektricitetslagring: Dominerer<br />
transportbrændsel.<br />
Brint produceres lokalt i<br />
lille skala elektrolyseenheder.<br />
Onside lagring til<br />
brug i hushold og kommerciellebrændselscelleenheder,<br />
når der opstår efterspørgsel/behov<br />
efter<br />
elektricitet.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
ning i transportsektoren,<br />
forklarede Adam Chase.<br />
- Men det kræver omfattende<br />
ændringer, og et land<br />
kan næppe gøre det alene,<br />
så vi må samarbejde på<br />
tværs af landegrænser og<br />
blive enige om, hvilken sti,<br />
vi vil betræde. Fra politisk<br />
hold skal der bakkes 100%<br />
op også økonomisk, hvis det<br />
skal lykkes, sagde han.<br />
Ifølge Chase har briterne<br />
vurderet, hvilke seks scenarier<br />
for fremtidens brintsamfund,<br />
der er de mest sandsynlige.<br />
Fælles for alle scenarierne<br />
er, at der er store<br />
tekniske problemer, der skal<br />
løses (se boks 1).<br />
Ny screening<br />
Virksomheden Ilika har udviklet<br />
en high troughput-<br />
screeningsmetode, der hurtigt<br />
kan finde og karakterisere<br />
nye stoffer i forhold til<br />
de egenskaber, der efterlyses.<br />
Teknologien bruges til<br />
to hovedområder: at danne<br />
tynd-film-arrays af uorganiske<br />
materialer og til optimering<br />
af polymersammensætninger.<br />
Filmene kan hurtigt<br />
karakteriseres og screenes,<br />
hvorved materialeegenskaberne<br />
optimeres til ønskede<br />
Til venstre røntgenbillede<br />
af brintbil med tank til flydende brint.<br />
Til højre røntgenbillede<br />
af brintbil med tryktank til brint.<br />
applikationer. Ilika har med<br />
sin tynd-film-teknologi bl.a.<br />
været med til at udvikle<br />
brændselscelleelektroder,<br />
brintlagrings-legeringer,<br />
sensormaterialer og heterogene<br />
katalysatorer.<br />
Graeme Purdy, der er chef<br />
for Ilika, kom ind på et essentielt<br />
problem med hensyn<br />
til brændselscelleteknologi.<br />
➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 23
- I dag er alle PEM-brændselsceller<br />
baseret på platin.<br />
Det kan blive meget problematisk,<br />
for skal alle have en<br />
brændselscelle i deres bil og<br />
hus, er der næppe platin nok<br />
på jorden. Platin udvindes i<br />
dag i fire miner. Tre i Sydafrika,<br />
og en i Rusland. Det<br />
betyder, at ganske få lande<br />
sidder på en vital del af det<br />
verden er afhængig af.<br />
CO er et problem for<br />
brændselscelleteknologien<br />
Professor og institutbestyrer<br />
for CAMP (Center for Atomic-scale<br />
Materials Physics)<br />
Jens Nørskov mente at<br />
man skal tænke alternativt.<br />
Det gør de på CAMP, hvor<br />
de arbejder med at finde effektive<br />
brintkatalysatorer.<br />
Den elektrokemiske H 2-reaktion<br />
katalyseres mest effektivt<br />
af Pt-gruppemetaller.<br />
Skal brint bruges som energibærer<br />
i fremtiden, så vil<br />
behovet for disse katalysatorer<br />
stige, og der er brug<br />
for at finde alternativer til<br />
de sjældne og dyre Pt-gruppekatalysatorer.<br />
En brintdrevet motorcykel<br />
Dennis Hayter er vicepresident<br />
hos Intelligent Energy,<br />
der er ansvarlig for at etablere<br />
partnerskaber inden for<br />
udvikling og kommercialisering<br />
af brændselscelle- og<br />
andre brintteknologier.<br />
Virksomheden udvikler<br />
brændselsceller, og ifølge<br />
Dennis Hayter er PEM-celler<br />
en oplagt mulighed til<br />
transportsektoren, herunder<br />
flyvning. Og brændselscellerne<br />
er allerede i brug. De<br />
24<br />
Brændselscelleteknologi<br />
Alle brændselsceller har det til<br />
fælles, at de består af en elektrolyt<br />
og to elektroder (anode<br />
og katode). I Danmark arbejder<br />
man mest med SOFC- og<br />
PEMFC-cellen.<br />
SOFC-cellen<br />
SOFC: Solid Oxide Fuel Cell.<br />
Fastoxidbrændselscelle med<br />
en keramisk elektrolyt, der<br />
kan lede iltioner. Oftest består<br />
den af YSZ (yttriumstabiliseret<br />
zirkonia), dvs. ZrO 2 doteret<br />
med så meget Y 2O 3, at dens<br />
krystalstruktur bliver kubisk,<br />
hvilket giver den største iltledningsevne.<br />
Anoden består af<br />
en nikkelcermet, dvs. en fin<br />
blanding af metalliske nikkel<br />
og det keramiske YSZ. Katoden<br />
kan være LSM, dvs. LaMnO<br />
2 doteret med SrO. Driftstemperaturen<br />
er 500-1000°C.<br />
bruges til at støtte og optimere<br />
batteriteknologi. Med<br />
en kombination af brændselsceller/batterier<br />
kan aktionsradiusen<br />
for en batteridrevet<br />
bil øges fra <strong>12</strong>0 til<br />
200 km.<br />
- Sådan vil det være mange<br />
år fremover. Brændselscelleteknologien<br />
kan ikke stå<br />
alene, men kan bruges som<br />
supplement til andre teknikker,<br />
vurderer Dennis Hayter.<br />
Intelligent Energy har bl.a.<br />
været med til at udvikle en<br />
brintdrevet motorcykel,<br />
env-biken.<br />
Motorcyklen er meget let,<br />
og designet minder om en<br />
italiensk motorcykel. I stellet<br />
sidder ikke en heftig V2forbrændingsmotor,<br />
men<br />
SOFC kan ud over brint omsætte<br />
både naturgas og CO. På<br />
mange områder synes SOFC at<br />
have de største potentielle muligheder.<br />
Den faste elektrolyt er<br />
let at håndtere og i demonstrationsanlæg<br />
har man vist høje<br />
virkningsgrader (>50%) og lang<br />
levetid (over 10000 timer).<br />
SOFC kan bruges i anlæg fra<br />
nogle få kW til kraftværker i<br />
MW-størrelsen. Spildvarmen fra<br />
anlægget kan enten udnyttes til<br />
brugsvand eller anvendes til at<br />
drive en gasturbine, hvorved<br />
virkningsgrader op til 80-85%<br />
vil være mulige.<br />
PEMFC: Proton Exchange<br />
Membrane Fuel Cell. PEMFC<br />
har en protonledende polymer<br />
som elektrolyt. Ofte bruges en<br />
perfluorofulfonat-polymer (Nafi-<br />
derimod en lille kassette,<br />
der indeholder en brændselscelle<br />
og en lille brintbeholder.<br />
Brændselscellen omdanner<br />
H 2 og O 2 til vand,<br />
varme og elektricitet. Motorcyklen<br />
er ikke produktionsklar,<br />
men skal vise, hvad<br />
man kan med brintteknologien.<br />
Tophastigheden er 80<br />
km/t, men det er teknisk<br />
muligt at lave en version,<br />
der kan køre 150 km/t. Den<br />
drives af en elmotor på 6 kW<br />
og har en aktionsradius på<br />
150 km.<br />
Påfyldningen er enkel, men<br />
langsom. Man tager blot<br />
kassetten ud, og i løbet af<br />
fem minutter er man klar til<br />
at køre igen.<br />
Den billige udgave<br />
Niels Christiansen, leder af<br />
on), der er beslægtet med Teflon.<br />
Den ligner en gennemsigtig<br />
plastfilm (under drift bliver<br />
den brun eller sort). Dens<br />
tykkelse er typisk 50-200 mm.<br />
Anode og katode består af<br />
grafit med en platinkatalysator.<br />
For at fungere skal membranen<br />
være mættet med<br />
vand, hvilket begrænser det<br />
anvendelige temperaturområde.<br />
Den sædvanlige driftstemperatur<br />
er 80°C. Ved den relativt<br />
lave temperatur forgiftes<br />
platinkatalysatoren i anoden<br />
af CO, hvorfor man ikke kan<br />
anvende brint fremstillet ved<br />
reforming af kulbrinter uden<br />
en fordyrende rensning. Der<br />
foregår ikke desto mindre et<br />
stort udviklingsarbejde på cellen,<br />
da det er denne type, der<br />
er mest egnet til brug i biler.<br />
Topsøe Fuel Cell A/S, der<br />
arbejder med SOFC-celler,<br />
fortalte, at membranen<br />
fremstilles af meget billige<br />
keramiske materialer. Det<br />
giver en billig produktionspris<br />
baseret på velkendte og<br />
lettilgængelige materialer.<br />
Ulempen er, at cellen fungerer<br />
ved 600-800°C, hvilket<br />
koster energi. Ikke desto<br />
mindre er der produceret en<br />
ganske pænt antal celler.<br />
- Vi regner med at komme<br />
op på ca. 2.700 celler i løbet<br />
af dette år, fortalte han.<br />
En anden af brændselscellens<br />
fordele er, at man kan<br />
bruge andre typer brændsel<br />
end brint – den kan f.eks.<br />
køre på ammoniak (se<br />
boks).<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
25
Temamøde om vindkraft:<br />
Markedsprisen på el produceret<br />
på basis af kul og naturgas<br />
skulle ifølge Danmarks<br />
Vindmølleforening<br />
mere end fordobles, fordi de<br />
energiformer kan give skader<br />
på afgrøder, træer og<br />
bygninger samt kan have<br />
sundhedsmæssige gener<br />
som bl.a. astma, bronkitis,<br />
hjerte-/karsygdomme og<br />
lungekræft.<br />
Omkostningerne i forbindelse<br />
med den type skader, der<br />
ifølge undersøgelser foretaget<br />
af Danmarks Miljøundersøgelser,<br />
udgør ca. 7,5<br />
mia. kroner eller 20 øre pr<br />
kWh. Derfor mener vindkraftfolkene,<br />
at der burde<br />
pålægges energiformerne<br />
en ekstra afgift, så merudgifterne<br />
kunne blive dækket<br />
over elregningen.<br />
Omkostningerne betales i<br />
dag over skattebilletten.<br />
Vindmølleforeningen siger,<br />
at udbygningen med vindkraft<br />
i Danmark gik i stå<br />
den 1. januar 2003, da nye<br />
afregningsregler for vindmølle-el<br />
trådte i kraft, som<br />
det kan ses på fig. 1.<br />
Med elpriser, der afspejler<br />
følge-udgifter, kunne vindmølle-el<br />
uden pristillæg ifølge<br />
foreningen konkurrere<br />
med el produceret på kul og<br />
naturgasfyrede kraftværker.<br />
Reguleret elmarked<br />
På et temamøde den 27.<br />
september 2005 om vindkraft<br />
arrangeret af Danmarks<br />
Vindmølleforening<br />
26<br />
Pris på<br />
vindmøllestrøm<br />
Kul og naturgas kan give miljø- og sundhedsskader. Med andre priser kunne vindkraft blive konkurrencedygtig.<br />
Af Jørgen Gullev<br />
Horns Rev havmøllepark<br />
ud for Esbjerg. Foto udlånt af Vestas, Wind Systems A/S<br />
refererede foreningens direktør<br />
Asbjørn Bjerre til regeringens<br />
„Energistrategi<br />
2025“, der forudsætter større<br />
vægt på:<br />
* energiforsyningssikkerhed<br />
* bæredygtighed<br />
* vedvarende energi<br />
Asbjørn Bjerre understregede,<br />
at vindkraften i dag har<br />
positiv virkning på alle tre<br />
områder.<br />
Han var dybt uenig med<br />
Transport- og energiminister<br />
Flemming Hansen, der<br />
ved præsentationen af Energistrategi<br />
2025 den 17. juni<br />
2005 udtalte: „Vi bygger<br />
broerne og landevejene, så<br />
må markedet bestemme resten“.<br />
Asbjørn Bjerre sagde bl.a.:<br />
- Elmarkedet er reguleret.<br />
Det såkaldte „frie“ marked<br />
eksisterer ikke, og der vil<br />
derfor stadig være brug for<br />
markedsrammer og politiske<br />
beslutninger.<br />
- Markedet er et styringsinstrument.<br />
Det er ikke markedet,<br />
der skal sætte kursen,<br />
og man kan ikke overlade<br />
så vitale områder som<br />
forsyningssikkerhed og bæredygtighed<br />
til markedsstyring.<br />
- De reelle, afledte omkostninger<br />
for samfundet ved<br />
elproduktion på basis af kul<br />
og naturgas skal afspejles i<br />
markedsprisen, og her danner<br />
netop brændselsafgifter<br />
en naturlig markedsramme. ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
27
- Pristillægget (nuværende<br />
10 øre pr. kWh) for vindmølle-el<br />
burde sættes op svarende<br />
til merværdien af den<br />
miljøvenlige vindmølle-el.<br />
- Beklageligvis eksisterer<br />
der ingen samlet analyse af<br />
vindkraftens samfundsmæssige<br />
værdi, hvad angår luftforurening,ressourcebesparelser,<br />
bæredygtighed, forsyningssikkerhed,betydning<br />
for erhvervsudvikling,<br />
eksportindtægter og arbejdspladser.<br />
- Men om de aflyste havmølleparker,<br />
siger en vismandsrapport<br />
dog: „Havmølleparker<br />
ville give et<br />
samfundsøkonomisk overskud<br />
- selv hvis der ikke tages<br />
højde for projekternes<br />
erhvervsøkonomiske fordele<br />
for vinmøllebranchen“.<br />
- Ifølge Danmarks Miljøundersøgelser<br />
betyder kraftværkernes<br />
udledning af bl.a.<br />
svovldioxid (SO 2), kvælstofilter<br />
(NOx) og partikler en omkostning<br />
på det miljø- og<br />
sundhedsmæssige område<br />
på mindst 7,5 mia kroner pr.<br />
år (2003-tal). Det svarer til<br />
ca. 20 øre pr. produceret<br />
kWh.<br />
Elregningen i et nyt lys<br />
Efter vindmølleforeningens<br />
formand redegjorde forskningsprofessor<br />
Mikael Skou<br />
Andersen, Danmarks Miljøundersøgelser,<br />
for hvordan<br />
elregningen ville se ud, hvis<br />
elprisen fortalte sandheden<br />
om miljøbelastningen.<br />
Professoren understregede,<br />
at der til vor nuværende el-<br />
28<br />
Fig. 1: Antal vindmøller opstillet de enkelte år.<br />
produktion er knyttet omkostninger,<br />
der ikke afspejler<br />
sig i markedsprisen på<br />
el, og derfor ikke betales<br />
over elregningen.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser<br />
har imidlertid foretaget<br />
beregninger over „velfærdsøkonomiskesundheds-omkostninger“<br />
gældende for<br />
Danmark, og derved er det<br />
gjort muligt at værdisætte<br />
de skjulte omkostninger for<br />
bl.a. folkesundheden.<br />
Opgørelse af omkostningerne<br />
er sket i fire trin efter<br />
den såkaldte ECOSENSE<br />
model:<br />
* lokal og regional spredning<br />
af luftforurening<br />
* ændring af eksponering<br />
som resultat af emissioner<br />
* dosisrespons-funktioner<br />
for forhold mellem eksponering<br />
og effekt<br />
*værdisætning af fysiske<br />
effekter: sundhed<br />
ER BYGNINGEN UTÆT?<br />
- Kontrollér med BlowerDoor & termografi<br />
Kontrollér bygningers tæthed iht. nye myndighedskrav<br />
Som resultat af undersøgelserne<br />
præsenterede Skou<br />
Andersen en mulig elregning<br />
i lyset af markedspriser,<br />
eksterne omkostninger<br />
og CO2-pris. På figur 2 kan<br />
man se resultatet.<br />
Ifølge Skou Andersen burde<br />
man af hensyn til miljø og<br />
sundhed foretrække følgende<br />
energiformer til elproduktion<br />
i Danmark, opstillet<br />
i godhedsrækkefølge:<br />
1.biomasse<br />
2.a-kraft<br />
3.vindkraft<br />
4.naturgas<br />
5.kul<br />
Vindmøller og klimastrategi<br />
Konsulentfirmaet ECON<br />
Analyse ved direktør Jørgen<br />
Abildgaard præsenterede<br />
på mødet en status for klimastrategien,<br />
CO 2-kvotesystemet<br />
og elmarkedet i et<br />
nyt notat: „Vindmøller og<br />
dansk klimastrategi - 2005<br />
udgave“ bestilt af Vindmølleforeningen.<br />
Ifølge notatet er samfundsøkonomien<br />
i vindmølleudbygningen<br />
på land forbedret<br />
væsentligt inden for de<br />
seneste to år.<br />
I et tilsvarende notat fra<br />
2003 viste beregningerne,<br />
at nye vindmøller på land<br />
kan fortrænge CO 2 til <strong>12</strong>2<br />
kroner pr ton CO2 – det vil<br />
sige tæt på regeringens pejlemærke<br />
på <strong>12</strong>0 kroner pr.<br />
ton CO 2 for, hvornår indenlandske<br />
tiltag - f.eks. vindkraft<br />
- er økonomisk fordelagtige<br />
frem for brug af Kyoto-mekanismerne<br />
- køb af<br />
„varm luft“ (CO2-overskud) i<br />
lande som f.eks. Polen, Rusland<br />
og Kina.<br />
De nye beregninger giver<br />
en pris på 94 kroner pr. ton<br />
CO2 og viser, ifølge vindmølleforeningen,<br />
at der nu<br />
er økonomiske forudsætnin- ➤<br />
www.praetek.dk<br />
Præcisions Teknik as<br />
Tlf.: 4454 0170<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
29
ger og argumenter for nye<br />
vindmøller på land i Danmark.<br />
Jørgen Abildgaard gav udtryk<br />
for, at beregningerne<br />
åbner mulighed for en del<br />
potentielle projekter, men<br />
han påpegede samtidig, at<br />
det forudsætter udarbejdelse<br />
af en række regionsplaner.<br />
De samfundsmæssige betingelser<br />
for opstilling af<br />
vindmøller på land er forbedrede,<br />
man Jørgen Abildgaard<br />
understregede samtidig,<br />
at beregningerne er følsomme<br />
overfor en række forhold<br />
som:<br />
* benyttelsestiden i fuldlasttimer<br />
* navhøjden<br />
* investeringsomkostninger<br />
* den fremtidige elpris<br />
* emissionsskadevirkninger<br />
fra elproduktionen på<br />
kraftværkerne<br />
Ifølge vindmølleforeningen<br />
er det en betingelse for nye<br />
30<br />
Fig. 2: Mulig elregning i lyset af markedspriser, eksterne omkostninger og CO 2-pris.<br />
møller på land, at regeringen<br />
korrigerer rammerne for<br />
det skævvredne elmarked<br />
og igen gør det muligt at<br />
udpege pladser til de nye<br />
vindmøller på land ved at<br />
lægge pres på amterne og<br />
regionerne.<br />
80 procent vindkraft i 2025<br />
Venstres energipolitiske<br />
ordfører Lars Chr.Lilleholt<br />
gav på mødet udtryk for, at<br />
regeringen presser amterne<br />
for planer vedrørende placering<br />
af nye møller.<br />
- Vi er i Venstre klar over, at<br />
vindenergi er blevet mere<br />
effektiv og under visse forhold<br />
konkurrencedygtig<br />
med traditionel elproduktion.<br />
- Det indgår i regeringens<br />
energistrategi at indpasse<br />
vindkraft i elproduktionssy-<br />
stemet, men det er markedet,<br />
der bestemmer udviklingen.<br />
- I dag dækkes godt 20 procent<br />
af elproduktionen af<br />
vedvarende energi heraf hovedsagelig<br />
vindkraft. I Energistrategiens<br />
senarie med<br />
en høj oliepris regner vi<br />
med, at vedvarende energi i<br />
2025 skal dække ca. 80 procent<br />
af elproduktionen, det<br />
betyder, at der vil blive<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
plads til 16 nye havmølleparker<br />
i årene frem til 2025.<br />
Ved lav oliepris vil vedvarende<br />
energi i 2025 dække<br />
ca.35 procent, sagde Lars<br />
Chr. Lilleholt.<br />
Strategi uden mål<br />
Socialdemokraternes energiordfører<br />
Torben Hansen<br />
fandt det skandaløst, at der<br />
på nuværende tidspunkt<br />
ikke er udpeget pladser til<br />
nye vindmøller på land, og<br />
han fandt det ejendommeligt,<br />
at Venstre har en energistrategi<br />
uden et mål.<br />
- Regeringen siger, at markedet<br />
skal bestemme udviklingen,<br />
men markedet<br />
kender jo ikke betingelserne<br />
og rammerne. Det betyder,<br />
at hele energisektoren<br />
går i stå.<br />
- På et tidspunkt indenfor<br />
en overskuelig fremtid er<br />
det slut med olie og gas i<br />
Nordsøen, og inden da er<br />
det helt nødvendigt, at vi i<br />
INFRARØD STRÅLEVARME VIRKER!<br />
Blackheat ® Lige aggregat<br />
Danmark har etableret os<br />
med erstatningsenergi.<br />
- Ude i den store verden<br />
har det tidligere lydt, at vi i<br />
Danmark var gode på bl.a.<br />
vindkraft og miljø, men vi<br />
må erkende, at det er vi<br />
ikke mere.<br />
- Regeringen trænger til at<br />
se længere frem. Der er jo<br />
både beskæftigelse og miljøfordele<br />
i de problemområder,<br />
vi behandler her, undersregede<br />
Torben Hansen.<br />
Lars Chr.Lilleholt var enig i,<br />
at der skal udarbejdes planer<br />
for nye mølleplaceringer<br />
og medgav samtidig, at<br />
afgiftssystemet, som man i<br />
nogen grad havde arvet af<br />
den foregående regering på<br />
visse områder var utilfredsstillende<br />
- skattetænkning<br />
frem for miljøhensyn - og<br />
derfor skulle ændres. - Det<br />
bør være en miljøbelastning,<br />
der bestemmer, hvor<br />
en afgift skal ligge, og hvilken<br />
størrelse den skal have,<br />
sagde han.<br />
Stadig lang vej<br />
Asbjørn Bjerre afsluttede<br />
mødet med at konstatere,<br />
at det efter hans mening<br />
absolut ikke er slut med<br />
landmøller i Danmark. Han<br />
postulerede, at med 1.200<br />
landmøller og 500 havmøller<br />
vil man i 2025 kunne<br />
have en elproduktion, der<br />
er det dobbelte af den nuværende.<br />
I relation til formandens optimistiske<br />
forestilling bør<br />
det dog noteres, at der stadig<br />
er lang vej, før vindkraft<br />
globalt vil spille en rolle<br />
som betydende energikilde.<br />
Eksempelvis bidrager det<br />
relativ store antal tyske<br />
vindmøller i dag kun med<br />
ca. 0,5 procent til Tysklands<br />
primære energiforsyning,<br />
og globalt dækker<br />
vindenergi stadig kun ca.<br />
0,05 procent af verdens totale<br />
energiforbrug.<br />
• Fantastisk varmefordeling.<br />
Hurtig comfortvarme, uden luftcirkulation og støvgener<br />
Energibesparende (op til 40%)<br />
Stort udvalg i brænderstørrelser og strålerør<br />
Nem, hurtig og flot installation<br />
Tilhørende udvalg af aftrækskomponenter.<br />
Tlf. 8682 6355 Fax. 8682 6503 mail. vh@varmehuset.dk<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 31<br />
■
Mere præcis måling<br />
af indeklimaet<br />
Sensorteknologi kan sikre flere pålidelige målinger<br />
32<br />
PRÆCIS MÅLING<br />
Af Jørn Toftum, DTU og Andy Drysdale, TI<br />
Betydningen af indeklimaet i<br />
bygninger er uomtvistelig.<br />
Et stort antal studier har påvist,<br />
at indeklimaet er vigtigt<br />
for personernes komfort,<br />
sundhed og produktivitet.<br />
De estimerede besparelser<br />
og potentialet ved øget produktivitet<br />
vurderes til at<br />
være enorme.<br />
Det diskuteres ofte, hvad et<br />
”godt” indeklima for den enkelte<br />
person egentligt er, da<br />
mange forskellige faktorer<br />
påvirker det enkelte menneskes<br />
opfattelse af indeklimaet.<br />
Selv om opfattelsen af et<br />
“godt” indeklima kan være<br />
forskelligt fra person til person,<br />
er de væsentligste, fysiske<br />
parametre, der oftest anvendes<br />
til at vurdere indeklimaet,<br />
de samme. Væsentlige<br />
parametre er bl.a. temperatur,<br />
relativ fugtighed, lufthastighed<br />
og luftens CO 2-koncentration.<br />
Stort behov for<br />
indeklima-sensorer<br />
Korrekt og præcis måling og<br />
styring af bygningens væsentlige<br />
indeklimaparametre<br />
er afgørende for at kunne<br />
imødekomme kravene om et<br />
sundt, behageligt og produktivt<br />
indeklima. De fleste<br />
HVAC-styringsstrategier er<br />
baseret på regulering af temperatur,<br />
men det kan gøres<br />
bedre.<br />
Nye lovende strategier -<br />
f.eks. behovsstyret ventilation<br />
baseret på de aktuelle behov<br />
for ventilering - kan i<br />
mange tilfælde spare energi<br />
uden at det går ud over indeklimaet.<br />
Indeluftens CO2koncentration<br />
er et mål for<br />
tilførslen af udeluft pr. person<br />
og behovsstyret ventilation,<br />
som regulerer efter<br />
CO2-koncentrationen kan<br />
anvendes til at optimere<br />
energiforbruget til ventilation<br />
og klimatisering. For fuldt<br />
ud at udnytte potentialet af<br />
behovsstyret ventilation – og<br />
andre styringsstrategier - er<br />
der et stort behov for pålidelige,<br />
stabile, robuste og billige<br />
indeklima-sensorer, som<br />
samtidigt måler indeklimaets<br />
nøgleparametre: temperatur,<br />
fugt, CO2 koncentration<br />
og lufthastighed.<br />
Nuværende sensorløsninger<br />
for indeklimamåling og -vurdering<br />
er afhængige af et antal<br />
forskellige sensorer. For<br />
de fleste anvendelser er disse<br />
løsninger ofte alt for dyre<br />
at anskaffe, installere og<br />
vedligeholde. I mange tilfælde<br />
er et endnu større problem,<br />
at sensorerne til måling<br />
af CO 2 og relativ luftfugtighed<br />
sjældent kan leve op<br />
til kravene om langtidsstabilitet,<br />
langtidspålidelighed og<br />
vedligeholdelsesfri drift.<br />
Der er derfor et væsentligt<br />
behov for små, trådløse multi-sensorer<br />
til samtidig måling<br />
af de væsentligste indeklimaparametre.<br />
Disse sensorer<br />
skal være billige, nemme<br />
at installere, brugervenlige<br />
og have et meget lavt<br />
energiforbrug - lang batterilevetid.<br />
Der findes kun få<br />
multi-sensorer på markedet i<br />
dag, og de er baseret på traditionel<br />
teknologi. Der er<br />
endnu kun begrænsede erfaringer<br />
med trådløse sensorer.<br />
Projekt ”MONTIE”<br />
– et nordisk samarbejde<br />
Norden er forskningsmæssigt<br />
blandt de førende i verden<br />
inden for indeklima og<br />
beslægtede felter. Teknolo-<br />
gisk Institut er projektleder<br />
og partner i et nordisk samarbejde,<br />
som har til formål at<br />
øge interessen for - og anvendelsen<br />
af - ny sensorteknologi<br />
i forbindelse med regulering<br />
af bygningernes indeklima.<br />
Et nyt projekt – MONTIE - er<br />
støttet af Nordic Innovation<br />
Centre. I projektet vil der<br />
være særlig fokus på overførsel<br />
af akademisk ekspertviden<br />
til praktiske anvendelser.<br />
Målet er at forbedre<br />
HVAC-systemer og sigtet er,<br />
at nordisk industri skal blive<br />
førende på området.<br />
I samarbejdet deltager Danmarks<br />
Tekniske Universitet/<br />
Center for Indeklima og<br />
Energi, Danfoss, SensoNor<br />
(et norsk sensorfirma), Hök<br />
Instrument (et svensk sensorfirma),<br />
FINVAC og Fi-<br />
SIAQ (som er finske brancheorganisationer<br />
inden for<br />
indeklima), SINTEF (et norsk<br />
institut) og Teknologisk<br />
Institut.Projektet har fået<br />
akronym MONTIE, der står<br />
for ”Multi-sensors and Other<br />
New Technology for Improved<br />
indoor Environment in<br />
buildings”. Aktiviteterne<br />
sponsoreres delvis af Nordic<br />
Innovation Centre.<br />
Projektet omhandler følgende<br />
interesseområder:<br />
Indeklima og luftkvalitet<br />
inden døre<br />
Sensorer, målinger og<br />
trådløs kommunikation<br />
Intelligente HVAC-instal-<br />
lationer og installationsteknologi<br />
Konference<br />
Centralt i projektet er en omfattendeinformationsformidling,<br />
hvor målet er at skabe<br />
større forståelse og opmærksomhed<br />
omkring indeklima<br />
samt en bedre forståelse af<br />
problematikken og betydningen<br />
af samspillet mellem indeklima,<br />
nye multi-sensorer<br />
og HVAC-systemer.<br />
Projektets idéer er netop blevet<br />
præsenteret og diskuteret<br />
på en velbesøgt workshop på<br />
Clima 2005 i Lausanne i<br />
Schweiz. De følges op af en<br />
mere omfattende 2-dags konference/workshop<br />
den 24. -<br />
25. november 2005 i Taastrup,<br />
som holdes under<br />
overskriften “Technological<br />
advances for controlling indoor<br />
environment”.<br />
På workshoppen kan man<br />
høre om både brugerdrevne<br />
og teknologidrevne emner inden<br />
for indeklima, sensorer,<br />
måleteknik, trådløs kommunikation,<br />
intelligente HVACinstallationer<br />
og nye forretningsmuligheder/-barrierer.<br />
Som supplement til de tekniske<br />
indlæg arrangeres en<br />
mindre udstilling af posters<br />
samt en mini-udstilling af<br />
teknisk udstyr. Arrangementet<br />
giver gode muligheder for<br />
networking. Målgruppen er<br />
bl.a. repræsentanter fra industri,<br />
institutter og universiteter<br />
fra de nordiske lande.<br />
Yderligere oplysninger og<br />
programmet kan downloades<br />
fra projektets hjemmeside:<br />
www.teknologisk.dk/<br />
montie.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
33
Effektiv udsugning<br />
Ventilation på operationsstuer<br />
kræver specialviden.<br />
Selve operationsområdet<br />
skal være sterilt, det skal<br />
sikres, at der ikke sker<br />
smittespredning til patienter,<br />
personale og teknisk<br />
personale, samt at der via<br />
ventilationskanalerne ikke<br />
sker en smittespredning i<br />
hverken kanaler eller til<br />
udeluften.<br />
- Samtidig med at de strenge<br />
krav skal opfyldes, foregår<br />
der megen aktivitet,<br />
som risikerer at bryde den<br />
sterile kæde. Derfor er det<br />
vigtigt, at man grundigt<br />
Direktør Erik<br />
Rasmussen f<br />
ra ventilationsfirmaet<br />
JRV/Flexoduct<br />
Medical i Greve<br />
viser den enkle,<br />
men meget<br />
effektive punktudsugning<br />
til operationsstuer.<br />
34<br />
sikrer ren luft både inde og ude<br />
Der stilles særlige krav til udsugning på operationsstuer<br />
– krav om en høj hygiejne<br />
samt beskyttelse mod eventuel smittespredning<br />
analyserer forholdene, påpeger<br />
direktør Erik Rasmussen<br />
fra ventilationsfirmaet<br />
JRV/Flexoduct Medical i<br />
Greve. JRV/flexoduct Medical<br />
begyndte for alvor at interessere<br />
sig for ventilation<br />
på sygehuse for <strong>12</strong> år siden,<br />
hvor firmaet fik en<br />
henvendelse fra Rigshospitalet.<br />
Problemet var, at man dengang<br />
oplevede en stor stigning<br />
i de særlige hofteoperationer,<br />
hvor der anvendes<br />
cementering.<br />
Af Annemarie Balle<br />
Operationerne er meget<br />
store, og patienterne ligger<br />
med store åbne områder, så<br />
det er afgørende, at den<br />
sterile kæde holdes. Samtidig<br />
er det nødvendigt, at<br />
organiske dampe fra cementen<br />
kan fjernes effektivt,<br />
da den kan medføre en<br />
øget kræftrisiko, hvis den<br />
indåndes.<br />
Farligt støv i kanalerne<br />
- Udsugning fra operationsstuer<br />
er i mange år sket<br />
ved punktudsugning og så<br />
ved at placere filtre før luften<br />
blev sendt ud i det fri.<br />
Den løsning er i første omgang<br />
effektiv på operationsstuen,<br />
men den rummer<br />
en række ricisi, påpeger<br />
Erik Rasmussen.<br />
- Med den forurenede luft<br />
suges også den mikroskopiske<br />
forurening som f.eks.<br />
bakterier, vira og andet<br />
sundhedsskadeligt bort.<br />
Det sætter sig på indersiden<br />
af ventilationskanalerne<br />
og giver dermed grobund<br />
for bakterieflora – og<br />
risiko for en spredning af<br />
smitte.<br />
Når vi har været ude og renovere<br />
ventilationskanaler<br />
på operationsstuer har vi<br />
set tilfælde med en stor<br />
mængde støv i rørene. Det<br />
er farligt, for ikke alene er<br />
der en smitterisiko, men<br />
når udsugene flyttes, risikerer<br />
man, at det drysser<br />
ned på sterile områder.<br />
Der er i øvrigt også en fare<br />
for, at håndværkere, som<br />
skal rense kanalerne, kan<br />
komme i forbindelse med<br />
farlige eller sundheds-skadelige<br />
stoffer<br />
Kildefiltre<br />
- For at komme væk fra risikoen,<br />
bør man fjerne smitten<br />
ved patienterne – i filtre,<br />
som placeres så tæt på<br />
kilden så muligt, lyder rådet<br />
fra Erik Rasmussen.<br />
Den erkendelse har fået firmaet<br />
JRV/Flexoduct Medical<br />
til at udvikle særlige engangsprodukter<br />
med filtre,<br />
som kan bortskaffes sammen<br />
med det øvrige hospitalsaffald.<br />
Der er tale om et mundstykke<br />
til punktudsuget<br />
med HEPA-filter. Filtrene<br />
fås i flere varianter alt efter<br />
hvilken operation, der skal<br />
foretages. Kildefiltrene klikkes<br />
let på en særlig sugearm,<br />
som er udviklet direkte<br />
til brug på operationsstuer.<br />
I takt med at operationsteknikken<br />
er udviklet, har<br />
JRV/Flexoduct Medical<br />
også videreudviklet kildefiltrene,<br />
så de passer til de<br />
forskellige behov – ortopæd-,<br />
laser- og elektrokirurgi.<br />
Støj fra ventilation er et<br />
problem, derfor har JRV arbejdet<br />
målrettet på at sikre<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
en effektiv og støjfri ventilation.<br />
- Omkring et operationsleje<br />
er pladsen trang, så intet<br />
må fylde ret meget samtidig<br />
med, at området skal<br />
være indrettet med kort<br />
afstand til instrumenter og<br />
kontrolpaneler.<br />
Salgschef Mogens Thor Møller<br />
fra ventilationsfirmaet JRV/Flexoduct<br />
Medical i Greve viser en af firmaets nye<br />
produkter – MediSafe – som giver en<br />
sikker bortskaffelse af hospitalsaffaldet.<br />
Vi har derfor udviklet en<br />
særlig ejektor til punktudsugningen<br />
for elektrokirurgi.<br />
I forbindelse med elkniven<br />
er der et punktsug, som<br />
kan fjerne al røg samt eventuelle<br />
opsprøjt. Der er kun<br />
plads til en slange på 10<br />
mm. Vi har derfor placeret<br />
en særlig ejektor i forbindel-<br />
se med suget og kan derved<br />
øge luftmængden til 140 l<br />
pr. minut – og vel at mærke<br />
uden støjgener.<br />
Flere specialprodukter<br />
Efterhånden som JRV har<br />
analyseret forholdene på en<br />
række operationsstuer, har ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 35
firmaet samlet stor ekspertise<br />
på området og også udviklet<br />
en række specialprodukter.<br />
Det, som interessen har<br />
samlet sig mest om, er de<br />
særlige operationsstuer,<br />
hvor der placeres en skræddersyet<br />
ventilationsenhed<br />
over operationslejet. I rammen<br />
er der indbygget en effektiv<br />
LAF-ventilation (Laminar<br />
Air Flow), som sikrer<br />
et lille overtryk og derved<br />
forhindrer luft ude fra rummet<br />
i at trænge ind i operationsområdet.<br />
Rammen kan<br />
være udstyret med en forsyningsbro,<br />
der har indbygget<br />
en række tekniske installationer<br />
– bl.a. lys, gas- og eludtag<br />
samt et styrepanel.<br />
Udviklingen af den avancerede<br />
LAF-enhed blev samtidig<br />
starten på en række nye<br />
produkter til operationsstuer<br />
– bl.a. særlige vægge,<br />
som er lette at holde rene,<br />
og hvor alle de tekniske installationer<br />
kan gemmes<br />
bag, samt en særlig affalds-<br />
36<br />
håndtering – PactoSafe -,<br />
hvor de enkelte stykker affald<br />
svejses ind i lufttætte<br />
plastposer og derefter behandles<br />
som smittefarligt<br />
affald.<br />
Sikker medicinhåndtering<br />
Et andet eksempel på produktudvikling<br />
inden for et<br />
snævert område, er udviklingen<br />
af de særlige bokse –<br />
MediSafe. Det er kasser<br />
med en kraftig udsugning<br />
og en fleksibel mulighed for<br />
at arbejde med farlige stoffer.<br />
Hænderne kan stikkes<br />
gennem to huller eller fronten<br />
kan klappes helt eller<br />
delvist op, så alle funktioner<br />
kan udføres.<br />
Sugeskærmen bruges typisk<br />
kortvarigt i forbindelse med<br />
en sprøjte fyldes med medicin,<br />
og luften trykkes ud.<br />
Den sidste rutine betyder,<br />
at ganske lidt af medicinen<br />
sprøjtes ud sammen med<br />
eventuel luft og derved forstøver.<br />
Den forstøvede medicin<br />
kan være farlig og et<br />
nyere direktiv for brug af<br />
stinkskabe –DS/EN 14175 -<br />
foreskriver derfor, at der<br />
skal sørges for maksimal<br />
sikkerhed for brugere i forbindelse<br />
med arbejde med<br />
sundhedsskadelige stoffer.<br />
Sugeskærmen kan forsynes<br />
med et HEPA-filter, så vi<br />
også her sørger for, at eventuelle<br />
skadelige stoffer tilbageholdes<br />
og ikke når ud i<br />
det store ventilationssystem,<br />
tilføjer Erik Rasmussen.<br />
Råd om indretning<br />
- Senest er vi gået ind i rådgivning<br />
om indretningen af<br />
operationsstuer, så der bliver<br />
sluser mellem selve operationsstuen<br />
og de områder,<br />
hvor alle kan færdes. I dag<br />
er der ikke en tilstrækkelig<br />
afskærmning, så der er risiko<br />
for at viderebringe smitte<br />
til sterile områder. Det<br />
kan være via luften eller via<br />
senge, som mange gange<br />
køres helt ind på operationsstuen<br />
på hjul, som ikke<br />
er blevet desinficeret.<br />
Erik Rasmussen tilføjer, at i<br />
forbindelse med analysearbejdet<br />
er han blevet klar<br />
over, at operationsstuer indrettes<br />
meget forskelligt – og<br />
ikke altid lige hensigtsmæssigt.<br />
- Det optimale ville være,<br />
hvis man kunne blive enige<br />
om standarder og få udarbejdet<br />
en guide for, hvordan<br />
en operationsstue skal indrettes<br />
med f.eks. sterile områder<br />
og nødvendige sluser.<br />
I den forbindelse ville det<br />
også være oplagt at få indført<br />
en mærkning af ventilationskanalerne,<br />
så montører<br />
kunne tage deres forholdsregler,<br />
inden de begynder at<br />
arbejde med kanalerne. De<br />
kan rumme farlige og smitsomme<br />
stoffer, som det er<br />
vigtigt at tage højde for ved<br />
at bruge forskellige former<br />
for beskyttelsesudstyr, forklarer<br />
Erik Rasmussen.<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
37
EU-interesse<br />
for danske køleanlæg<br />
I løbet af kort tid bliver det<br />
forbudt at anvende HFC-kølemidler.<br />
Efter den 1. januar<br />
2007 må der ikke installeres<br />
nye køleanlæg med en fyldning<br />
over 10 kg HFC-kølemiddel.<br />
- Det har været kendt siden<br />
2002, siger Bent Johansen<br />
fra Birton A/S, men alligevel<br />
er det en stor overraskelse<br />
for mange, at der nu kun er<br />
ca. 14 måneder tilbage. I<br />
takt med, at datoen nærmer<br />
sig, er interessen for køling<br />
38<br />
Danmarks grønne profil vækker interesse i EU – senest<br />
køleanlæg med naturlige kølemidler<br />
med CO 2 stigende – både<br />
her i Danmark og i udlandet.<br />
CO 2 har en Oxone Depleting<br />
Potential/Greenhouse Warming<br />
Potential (ODP/GWP)<br />
på nul og påvirker dermed<br />
hverken ozonlaget eller drivhuseffekten.<br />
Danmark har gennem mange<br />
år arbejdet med vedvarende<br />
energi og naturlige kølemidler<br />
– og den grønne<br />
profil er velkendt i udlandet.<br />
Hos Birton oplever man<br />
Af Annemarie Balle<br />
jævnligt, at udenlandske<br />
bygherrer og erhvervsfolk<br />
kommer på besøg for at høre<br />
om de danske erfaringer.<br />
Senest har EU’s miljøkommissær,<br />
Stavros Dimas, været<br />
på besøg hos Magasin i<br />
København, hvor Birton har<br />
installeret et CO 2 frostanlæg<br />
i kaskadeopstilling.<br />
Frostanlægget er på ca. 22<br />
kW og sikrer den korrekte<br />
temperatur i alle Magasins<br />
frostmøbler og frostrum.<br />
Naturlige kølemidler<br />
i danske anlæg har<br />
EU’s interesse. Her ses<br />
miljøminister Connie<br />
Hedegaard sammen med<br />
EU’s miljøkommissær<br />
Stavros Dimas under<br />
deres besøg i Magasin.<br />
Frostanlægget blev installeret<br />
i 2002, men Miljøkommissæren<br />
var alligevel tydeligt<br />
imponeret over det miljøvenlige<br />
og energieffektive<br />
anlæg.<br />
Store besparelser<br />
Teknisk direktør i Magasin<br />
Leif Dahl fortæller, at anlægget<br />
nu har fungeret upåklageligt<br />
i 3½ år, og at det har<br />
givet Magasin store energibesparelser<br />
samtidig med, at<br />
fødevaresikkerheden er blevet<br />
bedre.<br />
Leif Dahl anslår, at Magasin<br />
i snit har sparet 45.000 kr.<br />
årligt siden det gamle køleanlæg<br />
blev udskiftet.<br />
- Når man arbejder i så stort<br />
et hus, skal man bl.a. være<br />
meget opmærksom på den<br />
eventuelle varme, som anlæggene<br />
kan udvikle. Generelt<br />
set har vi her i Magasin<br />
ikke brug for at få tilført meget<br />
varme, da vores belysning<br />
giver et stort varmetilskud,<br />
ligesom de mange<br />
kunder gør det. Så vores behov<br />
drejer sig i første omgang<br />
om at komme af med<br />
varmen på en billig måde.<br />
Derfor har det været perfekt<br />
for os bl.a. at kunne tilsluttet<br />
frysediskene i vores fødevareområde<br />
til et centralt anlæg<br />
– derved slipper vi for<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
den varme, som de mange<br />
kompressorer traditionelt<br />
udvikler, påpeger Leif Dahl.<br />
Fordele med CO2<br />
Bent Johansen fra Birton tilføjer,<br />
at det ikke blot er lovkravet<br />
der fremmer anvendelsen<br />
af naturlige kølemidler.<br />
CO 2 er et fantastisk kølemiddel<br />
med mange fordele.<br />
- CO2 er et naturligt kølemiddel,<br />
som hverken kan eksplodere<br />
eller brænde. Desuden<br />
er CO 2 meget energieffektivt<br />
og er heller ikke pålagt nogle<br />
danske miljøafgifter.<br />
CO 2 kølemidlets fysiske<br />
egenskaber og store kuldeydelse<br />
muliggør enkelt og<br />
kompakt design af anlægget<br />
og små dimensioner af rør,<br />
Det er dette anlæg<br />
fra Birton A/S,<br />
som har vakt<br />
interesse i EU.<br />
Det er et frostanlæg,<br />
som sikrer<br />
korrekte temperaturer<br />
i alle Magasins<br />
frostrum<br />
og frostmøbler.<br />
ventiler og øvrige komponenter.<br />
Siden Birton installerede det<br />
første CO2 anlæg i 2001, er<br />
udviklingen ikke stået stille.<br />
Der er nu installeret 15 anlæg<br />
og Birton a/s er nu i<br />
stand til at levere miljøvenlige<br />
klima-, køle- og frostanlæg<br />
med naturlige kølemidler<br />
til mange formål.<br />
■<br />
Oxone Depleting Potential<br />
– ODP - er målet for<br />
relativ ozonnedbrydende<br />
potentiale (R11 = 1,0).<br />
Greenhouse Warming Potential<br />
– GWP – er mål for<br />
relative bidrag til drifhuseffekten<br />
(R11 = 1,0).<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 39
40<br />
NYHED<br />
WEB<br />
VIDEO<br />
Se aktuelle,<br />
brancherelevante<br />
videoklip på<br />
TechMedias<br />
hjemmeside<br />
www.techmedia.dk<br />
Indoor Air 2005:<br />
Indoor Air 2005 blev gennemført<br />
i Beijing fra den 9.<br />
til den 14. august. Med omtrent<br />
850 deltagere fra det<br />
meste af verden - heraf en<br />
betydelig del fra Danmark<br />
og de øvrige Skandinaviske<br />
lande -, blev det understreget,<br />
at Indoor<br />
Air konferencerækken<br />
er den mest betydningsfulde<br />
på indeklimaområdet.<br />
Et<br />
højt antal kinesiske<br />
deltagere vidnede<br />
endvidere om en<br />
øget bevidsthed i<br />
Kina om indeluftens<br />
betydning for mennesker.<br />
Flere end 950<br />
artikler blev præsenteret<br />
i otte parallelle<br />
sessioner i løbet af de<br />
fem konferencedage.<br />
En række plenarforedrag<br />
af markante<br />
personligheder opridsede<br />
nogle aktuelle<br />
og væsentlige problemer<br />
og udstak pejlemærker<br />
og visioner for fremtiden.<br />
Professor Fangers foredrag<br />
”What is indoor air quality?”<br />
gav en bred oversigt over<br />
væsentlige indeklimafaktorer<br />
og deres betydning for<br />
menneskers komfort, sundhed,<br />
produktivitet og indlæring.<br />
Indeklima – et<br />
designparameter<br />
Et bemærkelsesværdigt indlæg<br />
kom fra Professor Jack<br />
Spengler fra Harvard University.<br />
Indlægget omhandlede<br />
blandt andet betydningen<br />
af bæredygtighed og<br />
Indeklima<br />
har fået central placering<br />
Verden over stiger bevidstheden om indeklimaets<br />
betydning for øget sundhed<br />
Af Jørn Toftum, DTU<br />
hvordan indeklima, i modsætning<br />
til tidligere, nu i<br />
højere grad inddrages som<br />
en designparameter i lighed<br />
med andre faktorer. Endvidere<br />
blev konsekvenserne<br />
for miljø og generelt res-<br />
sourceforbrug af Kinas industrielle<br />
fremgang sat i<br />
perspektiv. Det gjorde et<br />
dybt indtryk at lytte til<br />
Spengler’s visioner og argumentation,<br />
som rakte et<br />
godt stykke ud over bygninger<br />
indeklima. Med baggrund<br />
i SARS epidemien i<br />
Asien for nogle år siden<br />
gennemgik et andet interessant<br />
indlæg de forskellige<br />
fysiske mekanismer, der<br />
er bestemmende for sygdomsspredning<br />
via luften.<br />
Konklusionen var, at vores<br />
viden på dette område er<br />
foruroligende begrænset.<br />
De parallelle sessioner om-<br />
fattede alle facetter af indeklimaet<br />
og dets effekt på<br />
mennesker og der var mange<br />
fremragende studier<br />
blandt præsentationerne.<br />
Ansatte ved Center for Indeklima<br />
og Energi var re-<br />
En veloplagt professor Fanger fortæller om luftkvalitet og effekten på mennesker.<br />
præsenteret blandt tilhørere<br />
eller indlægsholdere i de fleste<br />
sessioner og havde fået<br />
til opgave at rapportere fra<br />
de mest interessante studier.<br />
Derfor vil det omfattende<br />
tekniske program ikke blive<br />
refereret i dette indlæg,<br />
men i flere efterfølgende artikler.<br />
Den næste Indoor Air konference<br />
vil blive holdt på DTU<br />
i august 2008 og arrangeret<br />
af Center for Indeklima og<br />
Energi i samarbejde med<br />
andre danske forskningsinstitutioner.<br />
Følg med på<br />
www.indoorair2008.org. ■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
41
42<br />
Clima 2005<br />
Der var bogstaveligt talt<br />
højt til loftet ved åbningsceremonien<br />
til Clima<br />
2005 hvor Bertrand Piccard,<br />
som gennemførte<br />
den første flyvning omkring<br />
jorden i varmluftballon,<br />
fortalte om ballonflyvning<br />
og drog paralleller<br />
til de hændelser man<br />
møder gennem livet. Det<br />
var samtidig også det<br />
mest eksotiske indslag<br />
ved konferencen, som<br />
blev holdt i Lausanne fra<br />
den 9.-<strong>12</strong>. oktober med<br />
omkring 350 deltagere.<br />
Konferencen var RE-<br />
HVAs ottende verdenskongres.<br />
På hver konferencedag<br />
blev der behandlet et udvalgt<br />
tema – bl.a. fremtidige<br />
trends og air conditioning;<br />
design-metoder,<br />
køling og automation;<br />
opvarmning, commissioning,<br />
sanitation samt<br />
standarder og guidelines.<br />
Selvom konferencen retter<br />
sig særligt mod bygningsinstallationer,design<br />
og energieffektivitet<br />
var en formiddag afsat til<br />
tre plenarforedrag om indeklimaet<br />
og dets effekt<br />
på menneskers komfort,<br />
sundhed og produktivitet.<br />
Måske kan dette tolkes<br />
som om indeklimaet<br />
er blevet mere integreret<br />
blandt designere og at<br />
andre betydende faktorer<br />
end bygningsfysik og<br />
energiforbrug tages i betragtning,<br />
også på europæisk<br />
og internationalt<br />
plan.<br />
For højt energiforbrug<br />
Automatik og sensorer til<br />
registrering af indeklima<br />
var godt repræsenteret<br />
og det kom bl.a. frem, at<br />
fejl i installationer ofte er<br />
årsag til et uhensigtsmæssigt<br />
højt energiforbrug<br />
i amerikanske - og<br />
formentlig også andre,<br />
Af Jørn Toftum, DTU<br />
kontorbygninger. Det blev<br />
spået at med øget brug af<br />
sensorer til diagnosticering<br />
kunne mange af disse<br />
fejl opdages tidligere.<br />
Med udgangspunkt i et<br />
fællesnordisk projekt blev<br />
desuden holdt en velbesøgt<br />
workshop, hvor fremtiden<br />
for sensornetværk<br />
og trådløse sensorer blev<br />
skitseret og diskuteret.<br />
Også på europæisk plan<br />
er der nye initiativer på<br />
vej i form af et stort europæisk<br />
projekt omkring udvikling<br />
af trådløse sensorer<br />
og netværk, men endnu<br />
er det ikke afgjort om<br />
projektet vil opnå støtte<br />
fra EU. Ligeledes i Japan<br />
og i USA er der igangværende<br />
aktiviteter på dette<br />
område, så måske vil en<br />
ikke så fjern fremtid bringe<br />
trådløse, billige og stabile<br />
sensorer til regulering<br />
af ventilationssystemer og<br />
diagnosticering af indeklima.<br />
Lausanne gør meget ud af<br />
sin status som hjemsted<br />
for den internationale<br />
olympiske komité og velkomstreceptionen<br />
var<br />
henlagt til det smukke<br />
olympiske museum på<br />
kanten af Lac Lemond.<br />
Absolut en god afrunding<br />
af det komprimerede tekniske<br />
program søndag eftermiddag.<br />
Udover plenarforedrag<br />
blev konferencen<br />
afviklet med fem<br />
parallelle sessioner og<br />
mange workshops. Det<br />
var en lille plet på et i øvrigt<br />
interessant program,<br />
at en ikke ubetydelig del<br />
af de annoncerede indlæg<br />
aldrig blev holdt, fordi<br />
foredragsholderne ikke<br />
var mødt op. Det vil der<br />
helt sikkert blive rettet op<br />
på ved den næste Clima<br />
konference som holdes fra<br />
den 10.-14. juni 2007 i<br />
Helsinki<br />
(www.clima2007.org). ■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
43
REHVA har fået kvinde<br />
med i bestyrelsen<br />
På generalforsamlingen i RE-<br />
HVA (Federation of European<br />
Heating and Air Conditioning<br />
Associations) i Lausanne,<br />
Schweiz, er der for<br />
første gang nogensinde blev<br />
valgt et kvindeligt bestyrelsesmedlem.<br />
Det drejer sig<br />
om Marianne Lilja Wittbom<br />
fra VVS Tekniska Föreningen.<br />
Det forventes, at Marianne<br />
Lilja Wittboms plads i bestyrelsen<br />
vil betyde, at Rehva<br />
kommer til at lægge større<br />
vægt på kvindernes rolle i<br />
dagens HVAC-branche. VVS<br />
Tekniska Föreningen blev<br />
grundlagt i 1909. Medlemmerne<br />
har alle interesse for<br />
installationstekniske spørgsmål,<br />
og af de omkring 7.000<br />
medlemmer har flere end 90<br />
procent ingeniøreksamen eller<br />
tilsvarende uddannelse.<br />
REHVA er en paraplyorganisation<br />
for VVS-tekniske foreninger<br />
i Europa og blev<br />
grundlagt i 1963. Organisationen<br />
har i dag 30 nationale<br />
VVS-foreninger som medlemmer<br />
– samlet set er det<br />
ca 110.000 personer. Dermed<br />
er REHVA en af Europas<br />
største ikke-statslige organisationer.<br />
Sekretariatet er placeret i<br />
Holland.<br />
Der er stor byggeaktivitet i<br />
Hamborgs centrum. De<br />
gamle messehaller er ved at<br />
blive revet ned og erstattet<br />
af et moderne messeområde.<br />
Hele messearealet forventes<br />
færdigudbygget i 2008, men<br />
allerede den 23. november<br />
slår Hamburg Messe og<br />
Congress dørene op for en<br />
stor HVAC-udstilling – ”SHK<br />
Hamburg”, som varer frem<br />
til den 26. november.<br />
Messen betegnes af projektdirektør<br />
Michael Arfmann<br />
fra Hamburg Messe og Congress<br />
som en ”stor lokalmesse”.<br />
Dermed mener han, at<br />
messen har sit naturlige opland<br />
i et lokalområde, som<br />
strækker sig op over Dan-<br />
44<br />
Ny Præsident for REHVA<br />
På REHVA's generalforsamling<br />
i Lausanne, Schweiz<br />
blev Professor Olli Seppanen<br />
fra Finland indsat som ny<br />
præsident.<br />
REHVA omfatter i dag 30<br />
europæiske lande og med<br />
sine mere end 110.000 personlige<br />
medlemmer er det<br />
den største HVAC- organisation<br />
i verden.<br />
Præsidentskiftet var ingen<br />
overraskelse, for det blev<br />
vedtaget for et år siden, da<br />
Professor Seppanen blev<br />
valgt til Præsident elect.<br />
På generalforsamlingen<br />
mark og det sydlige Sverige<br />
i nord og mod Polen i Øst,<br />
Holland i Vest og det sydlige<br />
Tyskland mod syd. SHK<br />
Hamburg har tidligere været<br />
holdt hvert andet år på lige<br />
år, men på grund af ombygningerne<br />
bliver udstillingsårene<br />
nu på ulige år.<br />
- Det er en meget positiv udvikling,<br />
siger Michael Arfmann,<br />
fordi vores messer<br />
som kommer til at ligge meget<br />
bedre i forhold til ISHmessen<br />
i Frankfurt.<br />
Tidligere kunne vi opleve at<br />
komme lidt i klemme, hvor<br />
udstillerne f.eks. ikke var klar<br />
med deres nyheder eller<br />
valgte at holde dem tilbage<br />
til det store brag i Frankfurt.<br />
skulle der også vælges en ny<br />
bestyrelse, idet Danvak's<br />
Per Rasmussen efter ni år i<br />
bestyrelsen og tre år som<br />
præsident ifølge reglerne<br />
ikke kunne genvælges.<br />
Den nye bestyrelse, der blev<br />
valgt, består af professor Peter<br />
Novak, Slovenien, direktør<br />
Numan Sahin, Tyrkiet,<br />
professor Michael Schmidt,<br />
Tyskland, direktør Marianne<br />
Wittbom, Sverige, professor<br />
Olli Seppanen, Finland, professor<br />
Zoltan Magyar, Ungarn<br />
og professor Francis<br />
Allard, Frankrig.<br />
På generalforsamlingen blev<br />
Hamborg – nyt messecentrum for Nordeuropa<br />
Massiv opbakning<br />
Den nye satsning i Hamburg<br />
får massiv opbakning fra udstillerne.<br />
På årets messe har<br />
425 udstillere tilmeldt sig.<br />
Deres stande fordeles på otte<br />
messehaller.<br />
Blandt udstillerne er der<br />
mange producenter, som<br />
også er repræsenteret i Danmark<br />
samt flere danske virksomheder<br />
– bl.a. Grundfos,<br />
Danfoss, Kriss Trading og<br />
EC-Power.<br />
Blandt de tyske firmaer med<br />
solidt fodfæste i Danmark<br />
kan bl.a. nævnes Bosch, Broen,<br />
Flamco, Honeywell,<br />
Hudevad, Jaga, Uponor, Viega,<br />
Viessmann, Weisshaupt,<br />
Wavin og Wilo.<br />
REHVA's nye bestyrelse<br />
(set fra venstre) :<br />
Professor Peter Novak,<br />
Slovenien, direktør<br />
Numan Sahin, Tyrkiet,<br />
professor Michael<br />
Schmidt, Tyskland,<br />
direktør Marianne<br />
Wittbom, Sverige,<br />
professor Olli Seppanen,<br />
Finland, professor<br />
Zoltan Magyar, Ungarn<br />
og professor Francis<br />
Allard, Frankrig.<br />
den store aktivitet i REHVA<br />
bekræftet ved gennemførelse<br />
af 17 workshops samt<br />
publiceringen af de to nye<br />
REHVA gudiebooks, ”Chilled<br />
cooled beaming” og ”Tobacco<br />
smoke and ventilation”.<br />
Begge bøger kan købes<br />
gennem Danvak sekretariatet.<br />
I forbindelse med konstitueringen<br />
i den nye bestyrelse<br />
blev Per Rasmussen valgt til<br />
såkaldt ”Presidential adviser”.<br />
En overordnet ledelsesrolle<br />
i tæt parløb med Olli<br />
Seppanen om strategi, finansiering<br />
og udvikling af<br />
REHVA.<br />
Sideløbende med messen arrangeres<br />
der specialudstillinger,<br />
hvor der bl.a. sættes fokus<br />
på indeklima, vedvarende<br />
energi, badeværelser og<br />
blikkenslageropgaver.<br />
Arrangørerne forventer flere<br />
end 40.000 messegæster.<br />
SHK Hamburg samarbejder<br />
med Det Tysk-Danske Handelskammer<br />
i København<br />
om en række praktiske og<br />
markedsføringsmæssige forhold.<br />
Det er også her, man<br />
kan få oplysninger, hvis man<br />
ønsker at deltage på messen<br />
eller blot ønsker at besøge<br />
messen.<br />
André Minier er kontaktperson<br />
på Det Tysk-Danske<br />
Handelskammer.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
Bravida Danmark<br />
i kraftig vækst<br />
Væksten i Bravida Danmark<br />
- landets største installationsvirksomhed<br />
- er større<br />
end for teknik- og installations-branchen<br />
generelt.<br />
Bravida Danmark voksede<br />
6,1 procent i første halvår og<br />
opnåede et tre gange så<br />
stort overskud som sidste<br />
år.<br />
Omsætningen hos Bravida<br />
Danmark A/S var i årets første<br />
seks måneder på 677,4<br />
millioner kroner. Det er 41,4<br />
millioner kroner mere end<br />
første halvår. Tallene er korrigeret<br />
for frasolgte aktiviteter<br />
for 17 millioner kroner i<br />
foråret.<br />
Resultatudviklingen viser<br />
tilsvarende pæn vækst.<br />
Overskuddet før skat og afskrivninger<br />
(EBITA) i årets<br />
første seks måneder er næsten<br />
tredoblet fra 5,7 millioner<br />
kroner i første halvår<br />
2004 til 16 millioner kroner i<br />
første halvår 2005.<br />
- Vi er tilfredse med udviklingen<br />
set i lyset af den generelle<br />
markedsudvikling.<br />
Adm. direktør Jesper Haugaard er<br />
meget tilfreds med, at medarbejderne<br />
har holdt fokus på kunderne gennem<br />
den hårde, interne forandringsproces.<br />
Især fordi vores vækst ikke<br />
er skabt inden for boligbyggeriet,<br />
hvor er der byggeboom,<br />
siger adm. direktør<br />
Jesper Haugaard,<br />
Blandt de større kontrakter,<br />
som er med til at generere<br />
den øgede omsætning i år,<br />
er DR Byen, Aalborg Universitet,<br />
Absalonskolen i Holbæk,<br />
statsfængslet i Horsens<br />
og Alsion i Sønderborg.<br />
Her i foråret har Bravida<br />
Danmark indgået yderligere<br />
en stribe store kontakter om<br />
bl.a. Ørestads Gymnasium,<br />
Arla Bov Mejeri, Pia IV for<br />
Novo Nordisk og Center for<br />
Videregående Uddannelser<br />
i Holstebro.<br />
Gode råd om<br />
ny energiramme<br />
Selv om de kommende regler<br />
for bygningers energiforbrug<br />
kun delvist er på plads,<br />
er det givet, at der efter nytår<br />
kommer væsentlig skrappere<br />
krav til energiforbruget<br />
i nye huse.<br />
Dansk Byggeri forbereder<br />
derfor en informationskampagne<br />
og en række kurser.<br />
De nye krav bliver aktuelle<br />
fra den 31. marts 2006 og<br />
skal resultere i energibesparelser<br />
i nye huse på 25 – 30<br />
procent.<br />
Dansk Byggeri tilbyder<br />
medlemsvirksomhederne<br />
forskellige værktøjer, så de<br />
bliver i stand til at klare udfordringen.<br />
Som seneste<br />
skud på stammen af tilbud<br />
til medlemsvirksomhederne<br />
har Dansk Byggeri åbnet en<br />
portal på internettet, hvor<br />
medlemmerne kan finde informationer<br />
om de nye regler,<br />
praktiske vejledninger<br />
om beregningsmetoder og<br />
forklaringer på, hvordan de<br />
nye regler skal forstås.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 45
46<br />
VVS-grossist etablerer online-butik<br />
Danmarks<br />
næstældste<br />
VVS-grossistvirksomhed,<br />
Rasm. Holbeck<br />
A/S i Odense,<br />
spiller ud med<br />
et nyt tilbud til<br />
landets 3.500<br />
VVS-installatører.<br />
En onlinebutik<br />
– Sanetto.<br />
Navnet er en<br />
sammentrækning<br />
af sanitet<br />
og nettopris.<br />
Hos Rasm. Holbeck anslår<br />
man, at priserne i onlinebutikken<br />
er 20-25 procent<br />
under markedspriserne, fordi<br />
man har etableret en effektiv<br />
distribution og samtidig<br />
har lave omkostninger.<br />
Adm. direktør Gert V. Hansen,<br />
tilføjer, at det har været<br />
afgørende, at virksomheden<br />
med det nye udspil er blevet<br />
et nyt og bedre alternativ<br />
på markedet.<br />
- Vi ønsker at være specialisten<br />
i lokalområdet – fordelt<br />
over hele landet, og hjælpe<br />
den lokale VVS-installatør<br />
med at opretholde en god<br />
forretning.<br />
En dag undrede jeg mig<br />
over, at der findes ikke mindre<br />
end 200 VVS-grossistafdelinger<br />
på landsplan. Da<br />
der er ca. 3.500 VVS-installatører<br />
i Danmark betyder<br />
det, at der i snit er knap 20<br />
VVS-installatører til hver afdeling.<br />
Det er alarmerende - og me-<br />
Gazelle-pris til PR Teknik A/S<br />
PR Teknik A/S er blandt 82<br />
gazelle-virksomheder i Vejle<br />
Amt. virksomheden blev<br />
med en vækstprocent på<br />
116,4 fra 2004 til 2005 placeret<br />
på en fornem 61-plads i<br />
det stærke felt af erhvervslivets<br />
frontløbere i amtet.<br />
Horsens-virksomheden også<br />
blev kåret til Gazelle-virksomhed<br />
sidste år.<br />
get fordyrende. Ifølge mine<br />
beregninger går ca. 25 procent<br />
af dækningsbidraget<br />
direkte til at opretholde dis-<br />
På landsplan er der 923 virksomheder,<br />
som i år kan kalde<br />
sig en gazelle-virksomhed.<br />
Gazelle-virksomheder<br />
omsætter for mere end 1<br />
mio. kr eller har et bruttoresultat<br />
over 1/2 mio. kr. i<br />
hvert af de seneste fire<br />
regnskabsår.<br />
Gazeller er ofte globale<br />
se afdelinger. Der var<br />
med andre ord masser<br />
af penge at spare, hvis<br />
man var fri for alle disse<br />
”mursten”.<br />
Efter min vurdering køber<br />
hver VVS-installatør<br />
på årsplan VVSkomponenter<br />
som rør<br />
og fittings for omkring<br />
kr. 400.000,- i snit pr.<br />
svend. Så en enkelt hovedregning<br />
viser, at<br />
der er store besparelser<br />
ved at handle med<br />
mere omtanke.<br />
Gert V. Hansen tilføjer, at<br />
man i forvejen var klar over,<br />
at markedet var prisfikseret,<br />
og at der ringes meget<br />
rundt for at finde de billigste<br />
priser.<br />
- Samtidig ses det, at installatørerne<br />
flere gange dagligt<br />
bruger tid på at køre efter<br />
varer hos nærmeste grossistafdeling.<br />
Det er både<br />
tidskrævende og dyrt - og<br />
kunderne bliver irriteret<br />
over, at montøren hele tiden<br />
forsvinder for at hente nye<br />
varer.<br />
Etableringen af den nye online-butik<br />
er stødt på et teknisk<br />
problem, da overraskende<br />
mange VVS-installatører<br />
er uvante med computer,<br />
internet og online-handel.<br />
Sanetto har lagt ud med<br />
1.700 udvalgte varer, som<br />
dækker de fleste af de komponenter<br />
og produkter, der<br />
bruges i dagligdagen.<br />
frontløbere. Nichevirksomheder,<br />
der er førende i branchen,<br />
jobskabere, dygtige til<br />
købmandsskab, optimister,<br />
innovative – og ofte internationalt<br />
orienteret.<br />
Den karikastik kan Per Ramussen<br />
fra Wavin VVS i<br />
Horsens nikke genkendende<br />
til.<br />
Svømmehal får<br />
solopvarmet vand<br />
NCC er i gang med en totalrenovering<br />
af svømmehallen<br />
i Løkken Idrætscenter, der<br />
ofte bruges til træningslejre<br />
for unge sportstalenter. Hallen<br />
får nye klinker, nyt tag,<br />
ny teknikkælder, varmtvandsbassin<br />
og solfangere<br />
til opvarmning af brugsvandet.<br />
Når renoveringen er overstået,<br />
vil svømmehallen ikke<br />
alene være udstyret med et<br />
flot nyt indre og fremtidssikret<br />
pumpeteknik og vandrensningsanlæg<br />
- den vil<br />
også kunne byde på masser<br />
af varmt vand - uden ubehagelige<br />
sideeffekter for økonomien<br />
og miljøet. Svømmehallens<br />
nye tag bliver nemlig<br />
udstyret med 300 kvadratmeter<br />
solfangere.<br />
– Dermed kan vi forsyne<br />
hele idrætscenteret med<br />
brugsvand. Vi investerer en<br />
million kroner i vedvarende<br />
energi, som først vil være<br />
tjent ind igen om ti år. Når<br />
vi kan spare på energien og<br />
dermed beskytte miljøet,<br />
mener vi også, det er god<br />
idé at gøre det, siger inspektør<br />
Karsten Vang, Løkken<br />
Idrætscenter. Den nye<br />
teknik bliver topmoderne<br />
med automatisk finjustering<br />
af for eksempel klor- og syreindholdet<br />
i vandet.<br />
En af grundene til at Wavin<br />
og PR Teknik A/S gik i forhandlinger<br />
var netop ønsket<br />
om vækst – i Danmark og i<br />
udlandet.<br />
Per Ramussen tilføjer, at<br />
Wavin overtog en kernesund<br />
virksomhed, som nu<br />
kan vækste endnu mere i<br />
ind- og udland.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
47
Testamente<br />
for bygninger<br />
Lokale- og Anlægsfonden vil<br />
indføre, at arkitekter bag<br />
fondens projekter skal skrive<br />
et testamente for deres byggeri.<br />
Det vil løse mange problemer,<br />
når fremtidens generationer<br />
måtte ønske at ændre<br />
på arkitektens værk, lyder<br />
baggrunden for udspillet.<br />
Ofte støder kommuner, lokale<br />
initiativtagere og andre<br />
bygherrer hovedet mod en<br />
mur af fredningssager, når<br />
de ønsker at skabe ændringer<br />
eller udbygning af en fredet<br />
bygning. I mange fredningssager<br />
er der dog stor<br />
usikkerhed og uenighed om,<br />
hvad arkitektens oprindelige<br />
intention var. Derfor vil Lokale-<br />
og Anlægsfonden – i<br />
første omgang som et forsøg<br />
- indføre et ’arkitektens testamente’,<br />
der skal være<br />
med til at løse mange fredningssager<br />
og give større<br />
muligheder for om- og tilbygninger<br />
af bygningsværker.<br />
Testamentet kan bl.a. indeholde:<br />
- Arkitektens intentioner og<br />
ideer med byggeriet<br />
- Materialer og facader. Kan<br />
materialer og facader ændres<br />
i fremtiden og hvordan?<br />
- Fremtidige bygningsændringer.<br />
Kan der bygges til<br />
siderne eller ovenpå?<br />
- Ville arkitekten have gjort<br />
det anderledes, hvis midlerne<br />
havde været der?<br />
I Danmark findes 9.000 fredede<br />
bygninger. Interessen<br />
for at indrette mange af dem<br />
til idræts-, kultur- og fritidsformål<br />
er stor, kan Lokale- og<br />
Anlægsfonden konstatere på<br />
de mange ansøgninger, der<br />
kommer fra lokale initiativtagere.<br />
Lokale- og Anlægsfonden<br />
ønsker selvfølgelig at respektere<br />
unik arkitektur i<br />
Danmark. Dog ved man, at<br />
mange arkitekter i dag og<br />
tidligere har måttet gå på<br />
kompromis med udformning<br />
og kvalitet på grund af økonomi<br />
og krav fra bygherrer.<br />
Derfor kan det i mange tilfælde<br />
vise sig at være rigtigt<br />
rent arkitektonisk at lave ombygninger<br />
og tilbygninger.<br />
48<br />
Fugtskader, alvorlige rådog<br />
svampeskader og blafrende<br />
undertagsduge er<br />
nogle af de konsekvenser,<br />
som et forkert valg af undertag<br />
kan have.<br />
Forkert valgte og forkert udførte<br />
undertage har gennem<br />
mange år fyldt godt i fejlstatistikkerne<br />
hos byggeskadefondene<br />
og i Byggeriets Ankenævn<br />
og ikke mindst kostet<br />
rigtig mange penge i<br />
udbedringsomkostninger.<br />
For at dæmme op for udviklingen<br />
er Dansk Byggeri,<br />
Byggeskadefonden, Byggeskadefonden<br />
vedrørende<br />
Bygningsfornyelse og StatensByggeforskningsinstitut<br />
gået sammen for i fællesskab<br />
at orientere faldgruberne.<br />
De har bl.a. oprettet<br />
DUKO (Dansk Undertagsklassifikationsordning<br />
ApS)<br />
og hjemmesiden<br />
Hold øje med undertaget<br />
www.duko.dk, hvor byggeriets<br />
parter – bl.a. bygherrer<br />
og rådgivere - kan finde<br />
uvildig information om valg<br />
af det rette undertag.<br />
- Beslutningen om tagdækning<br />
og undertag træffes allerede<br />
ved tegnebordet.<br />
Derfor er det i første omgang<br />
bygherren og rådgiveren,<br />
der via DUKO bør sikre<br />
sig, at den rigtige undertagsløsning<br />
vælges, understreger<br />
arkitekt Peter Olsson,<br />
der har mange års erfaring<br />
med projektgranskning,<br />
kvalitetssikring og<br />
kontrol af nybyggeri.<br />
Et forkert valg af undertag<br />
kan medføre dyre byggeskader.<br />
Derfor betaler det<br />
sig at besøge hjemmesiden<br />
for at finde det undertag,<br />
som passer til tagdækning,<br />
taghældning og beliggenhed.<br />
Store forventninger<br />
til nye messehaller<br />
messehaller<br />
Om knapt fire måneder åbner<br />
den store Expobagno i<br />
Milano i helt nye messeomgivelser.<br />
De nye messehaller<br />
– Fiera Milano – i Rho-Pero<br />
giver udstillerne langt flere<br />
og bedre muligheder.<br />
De nye omgivelser imødeses<br />
da også med stor forventning.<br />
Flere end 130 udstillere<br />
har allerede tilmeldt sig.<br />
Flere udstillere satser så<br />
målrettet på messen, at de<br />
allerede nu har sagt, at de vil<br />
præsentere flere nyheder og<br />
dermed gøre messen ekstra<br />
interessant at besøge.<br />
Udstillerne siger, at de aktivt<br />
ønsker at medvirke til,<br />
at messen bliver topspecialiseret<br />
inden for badeværelser<br />
og bliver den messe, der<br />
refereres til, når der tales<br />
nye tendenser inden for sanitet,<br />
armaturer og forskelligt<br />
tilbehør.<br />
Bygherrer, rådgivere og udførende kan nu<br />
hente uvildig vejledning til at vælge det rette undertag på hjemmesiden<br />
www.duko.dk<br />
- Det kan f.eks. blive dyrt for<br />
bygherren, hvis undertaget<br />
skal skiftes efter ti år, mens<br />
tagdækningen har en levetid<br />
på 30 til 50 år, påpeger<br />
Peter Olsson.<br />
Hjemmesiden opdateres løbende<br />
med information om<br />
nye produkter, som DUKO<br />
har klassificeret som undertagsmateriale<br />
i forskellige<br />
belastningsklasser.<br />
- Det er især vigtigt at orientere<br />
sig nu, hvor flere<br />
udenlandske produkter<br />
kommer ind på markedet i<br />
kølvandet på byggevaredirektivet<br />
fra EU. Derfor er der<br />
god grund til at tjekke hjemmeside,<br />
hvor de enkelte materialers<br />
egenskaber og anvendelsesmuligheder<br />
er beskrevet<br />
nøje, siger Peter<br />
Olsson.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
49
Rygere skal<br />
selv betale for<br />
smøg-pauser<br />
Rygere ansat i Århus Kommune<br />
skal fremover selv<br />
betale for rygepauserne.<br />
God sundhedspolitik, mener<br />
Venstre. Hvad bliver<br />
det næste, spørger HK.<br />
Rygerne klumper sig sammen<br />
i rygelokaler, på bagtrapper<br />
eller ude i kulden<br />
over det meste af landet.<br />
I Brøndby Kommune er det<br />
helt forbudt at trække vejret<br />
igennem en cigaret i<br />
arbejdstiden, i Randers<br />
skal man flekse ud for at<br />
ryge, og samme regler<br />
rammer fra årsskiftet rygerne<br />
i Århus.<br />
Det er især HK’ere og<br />
DJØF’er, der må stikke piben<br />
ind.<br />
»Selvfølgelig skal en arbejdsplads<br />
indrettes, så<br />
man kan tage hensyn til<br />
alle. Men jeg vender mig<br />
kraftigt imod tanken om,<br />
at rygere skal flekse ud for<br />
at få sig en smøg. Er det<br />
en hellig krig, der er i<br />
gang? Hvad bliver det næste?<br />
At man skal flekse ud,<br />
hver gang man går i køkkenet<br />
for at trække en kop<br />
automatkaffe i arbejdstiden?<br />
Kaffe er også<br />
usundt«, lyder det fra Kim<br />
Simonsen, formand for HK-<br />
Kommunal – og ikke-ryger<br />
– til Urban.<br />
Det har ikke noget med sagen<br />
at gøre, mener Venstre.<br />
»Folk må ryge sig<br />
ihjel, de må æde sig ihjel.<br />
Jeg er ligeglad, bare det<br />
ikke går ud over andre.<br />
Det her er ikke hellig krig,<br />
det er almindelig sundhedspolitik«,<br />
siger Kate<br />
Runge, læge og sundhedsordfører<br />
for Venstre i Århus,<br />
til Politiken.<br />
Kræftens Bekæmpelse ser<br />
den selvbetalte rygepause<br />
som en fordel.<br />
»Ikke-rygere føler, at de<br />
skal lave mere, når rygerne<br />
50<br />
” Hellig krig fra ikkerygerklanen? Hvis formålet er sundhedspolitik og minimering<br />
af passiv rygning – hvorfor så introducerer et selvretfærdigt ”jeg<br />
har selv betalt for det”?” Foto: Kenn Madsen<br />
holder pause. Rygerne nyder<br />
ikke pausen, fordi der<br />
bliver set skævt til dem. Nu<br />
kan de bare sige: ’Jeg betaler<br />
selv for pausen’, og så er<br />
den ikke længere«, siger<br />
overlæge Inge Haunstrup<br />
Clemmensen til avisen. Hun<br />
glæder sig over, at passiv<br />
rygning bliver minimeret.<br />
Kilde: Politiken, oktober 2005<br />
Demonstrationsprojekt<br />
vedrørende<br />
brændselsceller<br />
Otte danske firmaer med<br />
Danfoss i spidsen har taget<br />
initiativ til at etablere et demonstrationsprojekt<br />
for mikrokraftvarmesystemerbaseret<br />
på danske brændselsceller.<br />
Parterne søger offentlig<br />
medfinansiering til projektet,<br />
der over en årrække<br />
skal bringe brændselsceller<br />
ind i private hjem til produktion<br />
af varme og el.<br />
De globale klimaændringer<br />
og det voksende behov for<br />
at sikre en fremtidig miljøvenlig<br />
og effektiv energiforsyning<br />
har imidlertid sat<br />
gang i et væld af forskningsog<br />
udviklingsaktiviteter verden<br />
over. Brændselsceller<br />
tegner allerede til at blive<br />
en af de teknologier, der vil<br />
få en væsentlig plads i fremtiden.Brændselscelleteknologien<br />
udmærker sig ved at<br />
have en høj el-virknings-<br />
grad, lavt støjniveau og lave<br />
emissioner.<br />
Danske virksomheder og<br />
forskningsinstitutioner har<br />
allerede udført et stort forskningsarbejde,<br />
og Danmark<br />
er i dag med blandt de nationer,<br />
der kæmper om at færdigudvikle<br />
og kommercialisere<br />
teknologien.<br />
I flere lande er der initiativer<br />
i gang, der skal føre til udvikling<br />
af demonstrationsprojekter.<br />
Danfoss har taget initiativ<br />
til projektet: „Demonstration<br />
af mikrokraftvarme baseret<br />
på danske brændselsceller“.<br />
Projektet samler de førende<br />
danske industrivirksomheder<br />
inden for brændselsceller<br />
til kraftvarme. Projektet<br />
vil have udgangspunkt<br />
i Sønderjylland.<br />
Det er projektets opfattelse,<br />
at det er nu, der skal handles<br />
samlet og koordineret,<br />
hvis Danmark skal sikre sig<br />
en væsentlig placering som<br />
aktør på markedet for stationæremikrokraftvarmeanlæg<br />
baseret på brændselsceller.<br />
En markant udbredelse<br />
af mikrokraftvarme baseret<br />
på brændselsceller vil<br />
også kunne bidrage til at<br />
sikre en fremtidig miljøvenlig<br />
energiforsyning i Danmark.Brændselscelleteknologien<br />
rummer løsninger på<br />
mange af de krav, der stilles<br />
til den fremtidige energiproduktion:<br />
Reduktion af miljøbelastning,<br />
fleksibilitet og øget<br />
brug af lokale og vedvarende<br />
energikilder. Projektet<br />
har derfor søgt Energistyrelsen<br />
og Energinet.dk om<br />
medfinansiering til udviklingen<br />
af demonstrationsanlæggene.<br />
Det samlede<br />
projekt ventes at vare 7 år.<br />
Kilde: DGC, oktober 2005<br />
Kraftig vækst<br />
i forbruget<br />
af træpiller<br />
Der er i de senere år sket<br />
en kolossal udvikling i træpilleforbruget<br />
i Danmark<br />
og træpiller er blevet et<br />
vigtigt energiprodukt, som<br />
handles og anvendes mange<br />
nye steder.<br />
I 2001 blev der indført en<br />
ny fremgangsmåde i form<br />
af en spørgeskemaundersøgelse<br />
for at forbedre dokumentationen<br />
af træpilleforbruget<br />
til Energistyrelsens<br />
årlige energistatistik.<br />
Forbruget af træpiller i<br />
Danmark er steget med 82<br />
procent siden 2001 og er<br />
nu over 730.000 tons. Værkerne<br />
har overhalet de private<br />
forbrugere og er i<br />
2004 det største forbrugsområde.<br />
Den kraftige<br />
stigning i værkernes forbrug<br />
skyldes først og fremmest<br />
opførelsen af Avedøreværkets<br />
blok 2, som aftager<br />
store mængder træpiller.<br />
Husholdningernes<br />
forbrug er steget med godt<br />
90.000 tons, hvilket svarer<br />
til en stigning på 41 procent<br />
siden 2001.<br />
Træpiller fremstilles af savsmuld<br />
og savspåner fra<br />
træindustrien, og den danske<br />
ressourcebase er begrænset<br />
af produktionen i<br />
den danske træforarbejdende<br />
industri. Det kraftigt<br />
stigende forbrug af<br />
træpiller er derfor muliggjort<br />
gennem øget import.<br />
Importen udgør 64 procent<br />
af den samlede træpilleforsyning<br />
og er dermed den<br />
største forsyningskilde til<br />
det danske marked. Undersøgelsen<br />
har vist at Bal-<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
tikum står for 70 procent af<br />
den samlede importmængde.<br />
Dansk træpilleproduktion<br />
har været relativt konstant<br />
gennem en årrække og er<br />
blot steget med 8 procent<br />
siden 2001.<br />
Kilde: Energistyrelsen, oktober<br />
2005<br />
EU’s kemikaliereform<br />
kan forbedre<br />
arbejdsmiljøet<br />
Vi indånder, spiser og optager<br />
kemikalier. Men den<br />
største eksponering af kemikalier<br />
sker i arbejdsmiljøet.<br />
Flere millioner europæiske<br />
arbejdstagere udsættes<br />
dagligt for kemiske<br />
stoffer på arbejdspladerne.<br />
Ikke kun i den kemiske industri,<br />
hvor stofferne produceres,<br />
men også på arbejdspladser<br />
i bl.a. træin-<br />
dustrien, bilindustrien, tekstilindustrien,landbrugssektoren<br />
og IT-industrien.<br />
Der er fokus på kemikalier i<br />
denne tid. Det skyldes først<br />
og fremmest, at EU arbejder<br />
med den store kemikaliereform<br />
REACH (Registration,<br />
Evaluation and Authorisation<br />
of Chemicals).<br />
Reformen vil betyde store<br />
ændringer for EU’s regler<br />
om kemi, hvis den vedtages.<br />
Fremover skal industrien<br />
selv dokumentere, at kemikalier<br />
er sikre at arbejde<br />
med. Den nye lov sikrer<br />
også, at viden om stoffernes<br />
skadelige virkning og sikker<br />
anvendelse bliver spredt i<br />
hele produktionskæden.<br />
Desuden fremmer loven, at<br />
de farligste stoffer erstattes<br />
af mindre farlige stoffer.<br />
Hvor meget dokumentation<br />
industrien skal møde op<br />
med, afhænger af de mængder<br />
af stoffet, der produceres.<br />
Disse mængdegrænser<br />
ligger stadig ikke helt fast,<br />
og dem skal der forhandles<br />
om i EU.<br />
”REACH er ikke fejlfri, men<br />
vil øge vores viden om stoffernes<br />
skadelige effekter. I<br />
dag er det nemlig kun få<br />
stoffer, der er testet for, om<br />
de skader vores evne til at<br />
få børn eller ligefrem det<br />
ufødte barn. For mange<br />
stoffer ved vi heller ikke, om<br />
de kan fremkalde kræft og<br />
allergi eller skade hjernen.<br />
Men REACH er et skridt i<br />
den rigtige retning til at forbedre<br />
arbejdsmiljøet,” udtaler<br />
Karin Sørig Hougaard,<br />
forsker på Arbejdsmiljøinstituttet<br />
i København.<br />
Der er i dag registreret næsten<br />
100.000 kemiske stoffer<br />
på det europæiske marked,<br />
hvoraf 30.000 markedsføres<br />
Redigeret af Jégwan Kaaber<br />
i mængder på over 1 ton<br />
om året.<br />
Over 99 procent af den<br />
samlede mængde kemiske<br />
stoffer på markedet er ikke<br />
blevet indgående risikovurderet<br />
med hensyn til<br />
skadelige virkninger for<br />
menneskets sundhed og<br />
miljøet.<br />
Flere hundrede forskellige<br />
kemikalier er registreret<br />
som værende årsag til anerkendteerhvervsbetingede<br />
hud- eller åndedrætssygdomme.<br />
Cirka en tredjedel af de erhvervsbetingedesygdomme,<br />
der årligt anerkendes i<br />
Europa, skyldes, at arbejdstageren<br />
er blevet udsat<br />
for farlige kemiske<br />
stoffer.<br />
Kilde: AMI, oktober 2005<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 51
Glimt fra Bologna-messen 2005:<br />
På messen var der en del<br />
bud på, hvor baderummet<br />
modemæssigt vil bevæge<br />
sig hen i de kommende år.<br />
Farvemæssigt er det stadig<br />
de skrappe farver og inspirationen<br />
fra 1970’erne, som<br />
dominerer baderummet.<br />
Hvid er stadig en populær<br />
farve, men den vil ofte ses i<br />
kombination med rød, pink,<br />
grøn og orange, når det<br />
gælder håndvaske, baderumsmøbler<br />
og vægfarver.<br />
Det kan være svært at spå,<br />
om de nye tendenser vil slå<br />
lige kraftigt an i Danmark,<br />
52<br />
Spændende farver<br />
– leg med glas og høje armaturer<br />
En gruppe fagfolk bag VVS-udstillingerne Atlantis har været en tur forbi Bologna<br />
til en af årets sidste store sanitetsmesser.<br />
men det er givet, at forbrugerne<br />
vil efterspørge et<br />
mere spændende farvevalg.<br />
Leg med træfarver<br />
Materialet træ vil fortsat<br />
være et foretrukket materiale<br />
på badeværelser. Træet<br />
kan f.eks. være indfarvet i<br />
en pink farve. Det var dog<br />
tydeligt, at det mørkbejdsede<br />
træ igen bliver moderne,<br />
og man vil komme til at se<br />
en farveskala, som går lige<br />
fra det brune over i det helt<br />
sorte, og så kan man pludselig<br />
lege med de skarpe<br />
kontraster mellem mørkt<br />
træ og lyse håndvaske.<br />
Af Claus Padkær<br />
Den dominerende træsort<br />
er zebrano træ, også kendt<br />
som zebratræ, som bl.a. er<br />
kendt som interiørtræ i<br />
Mercedes.<br />
Krav til belysning<br />
Flere udstillere viste miljøer,<br />
hvor alt blev holdt i sort<br />
– bidet, håndvask, møbel<br />
og toilet i sort. Et valg, som<br />
stiller store krav til en god<br />
og gennemtænkt belysning.<br />
Netop belysningen var da<br />
også et gennemgående<br />
tema på messen. Som i så<br />
mange andre steder i dagens<br />
modebillede er stort<br />
set alt tilladt - også når det<br />
gælder belysning. Der var<br />
eksempler på, at man kan<br />
forvente at se stuelamper<br />
og ryatæpper i baderummet.<br />
Japansk inspiration<br />
Generelt set var der en meget<br />
tydelig japansk inspiration<br />
på messen. Mange af<br />
lågerne på baderumsmøblerne<br />
havde f.eks. et markant,<br />
lakeret look, som kunne<br />
minde om glatpolerede<br />
lakskåle. De nye låger skal<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
være så skinnende, at man<br />
nærmest kan spejle sig i<br />
dem, og kombineret med<br />
en i øvrigt spartansk indretning<br />
får man nemt en japansk<br />
association i sit baderum.<br />
Skufferne på møblet ligner<br />
køkkenets indfarvede skuffer<br />
– dog stadig med skinnende<br />
lakering. En spændende<br />
måde at drage særprægene<br />
fra hjemmets andre<br />
rum ind i baderummet.<br />
Det japanske går i øvrigt<br />
igen i bruserområdet. Her<br />
benytter man sig meget af<br />
store gulvriste i enten porcelæn,<br />
corian eller træ som<br />
minder en del om de japanske<br />
tatami måtter. En tendens<br />
som er set på andre<br />
messer i år, men det virker<br />
som om flere firmaer nu har<br />
taget ideen til sig.<br />
Leg med glas<br />
Der arbejdes i disse år også<br />
meget på at integrere glas i<br />
større stil i baderummet.<br />
En tendens, der særligt ses<br />
inden for håndvask og<br />
bordplader, som i mange<br />
tilfælde nu bliver kombineret<br />
i et helstøbt samlet mø- ➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 53
uridan a/s<br />
Snerlevej 3 DK-6100 Haderslev<br />
Tlf.: +45 74 52 65 10 • Fax +45 74 52 71 71<br />
uridan@uridan.com www.uridan.com<br />
54<br />
VA-godkendt<br />
uridan non Ò water render<br />
– urinalrender uden vandskyl<br />
Renden er forsynet med uridan´s unikke<br />
patenterede vandlås, således der ikke<br />
anvendes vand til at skylle med.<br />
• 100 % vandsparende<br />
• Nem rengøring<br />
• Hygiejnisk<br />
• Moderne design med skjult vandlås<br />
• Længder: <strong>12</strong>0, 180 og 240 cm<br />
• Kort tilbagebetalingstid<br />
• Ingen udgifter til vand<br />
bel, hvor man leger med<br />
muligheden for at lægge<br />
farver i forskellige lag af<br />
glasset.<br />
Formerne på vaskene går<br />
nu mange steder fra det firkantede<br />
til de mere bløde,<br />
organiske former. Og hvis<br />
produkterne ikke var i glas,<br />
var Corian det mest brugte<br />
materiale. Corian kan anvendes<br />
både til formning af<br />
håndvaske, brusenicher,<br />
badekar samt hele indretningssystemer.<br />
Ny placering af armaturer<br />
En tydelig udviklingen inden<br />
for armaturerne var, at<br />
de ofte blev placeret på<br />
gulvet ligesom en standerlampe<br />
og så gik op til håndvasken.<br />
Endvidere var<br />
mange af de traditionelle<br />
to-grebs armatur i det moderne<br />
baderum blevet af-<br />
løst af et-grebs armaturer<br />
eller berøringsfri armaturer.<br />
Når der præsenteres nye<br />
to-grebs armaturer, er det<br />
ofte med greb, som er integreret<br />
i bordpladen eller i<br />
væggen.<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
55
Sanistål:<br />
56<br />
Danskerne vil<br />
også have aircondition hjemme<br />
Danskerne har kendt aircondition<br />
i mange år – og<br />
har specielt været glade for<br />
det på charterrejserne sydpå.<br />
De senere år har mange<br />
danskere fået aircondition<br />
eller klimaanlæg i bilen. Næste<br />
skridt bliver at få aircondition<br />
i hjemmet - er den<br />
udvikling er lige på trapperne.<br />
Derfor har Sanistål valgt at<br />
satse på det nye marked og<br />
har derfor indgået aftale<br />
med YORK om forhandling<br />
af udvalgte kvalitets aircondition-anlæg.<br />
YORK International<br />
er en af verdens største<br />
virksomheder inden for<br />
opvarmning, ventilation,<br />
aircondition og maritim og<br />
industriel køling.<br />
Nyt marked<br />
- Det er et spændende marked,<br />
som nu dukker op. Aircondition<br />
anlæg i kontorbygninger<br />
findes mange<br />
steder, men nu oplever vi<br />
også, at private får installeret<br />
aircondition - både når<br />
de bygger nyt hus og i forbindelse<br />
med ombygning.<br />
For de rådgivere og VVSfirmaer,<br />
som er opmærksomme<br />
på de muligheder,<br />
Det gode indeklima på arbejde og i bilen breder sig nu til de private hjem<br />
der ligger - og som er i<br />
stand til at give kunderne<br />
en god rådgivning - er der<br />
uden tvivl indtjeningsmuligheder<br />
inden for aircondition<br />
til private hjem, vurderer<br />
centerchef for BYG, Peter<br />
Handest, Sanistål.<br />
Aircondition er ikke kun behagelig<br />
på de få, hede sommerdage.<br />
Også om vinteren<br />
kan den sikre en behagelig,<br />
ensartet temperatur. Derudover<br />
har et godt aircondition<br />
anlæg den fordel, at filtreringen<br />
og udskiftningen<br />
af luften er særlig velegnet<br />
for allergikere.<br />
- Det er der stadig flere, der<br />
får øjnene op for. Og de generelt<br />
stigende temperaturer<br />
kombineret med store<br />
Intervent A/S<br />
Intervent A/S<br />
Sandager 4 • 2605 Brøndby<br />
Telefon 43 43 47 83<br />
Telefax 43 42 47 83<br />
www.intervent.dk<br />
vinduesflader i vores hjem,<br />
gør aircondition til en god<br />
løsning, tilføjer Peter Handest.<br />
Sanistål lagerfører YORKs<br />
aircondition anlæg i to forskellige<br />
prisklasser, men alle<br />
anlæg er i energiklasse A.<br />
- Vi er meget glade for eneforhandlingsaftalen<br />
med<br />
YORK. Det betyder, at vi i<br />
Sanistål kan tilbyde vores<br />
VVS-kunder en række produkter,<br />
hvor der er lagt vægt<br />
på kvalitet, design og funktionalitet,<br />
siger Peter Handest.<br />
■<br />
Installation af:<br />
Ventilationsanlæg<br />
Udsugningsanlæg<br />
Procesventilation<br />
Køle- og klimaanlæg<br />
Airconditionanlæg<br />
Køle- og frostrum<br />
VVS-anlæg<br />
Service på anlæg<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
57
Første islandske skole<br />
med naturlig ventilation<br />
Det danske firma Window-<br />
Master med speciale i komplette<br />
løsninger til naturlig<br />
ventilation har stor erfaring<br />
med ventilation på omkring<br />
150 danske skoler. Interessen<br />
for systemet har nu<br />
bredt sig til Island.<br />
Vidistadaskole er den første<br />
folkeskole på Island, der har<br />
fået naturlig ventilation i undervisningslokalerne<br />
i den<br />
oprindelige skolebygning,<br />
som er blevet renoveret.<br />
Desuden er det blevet installeret<br />
i en ny tilbygning.<br />
58<br />
Styring af naturlig ventilation er udbredt på danske skoler og er nu<br />
ved at vinde indpas på bl.a. Island.<br />
Systemet har kørt et års tid,<br />
og erfaringerne viser, at naturlig<br />
ventilation giver et<br />
godt indeklima i skolen på<br />
Island, selv om det skal fungere<br />
i et meget barskt klima.<br />
- Naturlig ventilation giver<br />
et behageligt indeklima og<br />
er et godt alternativ til mekanisk<br />
ventilation, siger<br />
Sveinn Áki Sverrisson, der<br />
er rådgivende ingeniør og<br />
indeklimaspecialist hos VSB<br />
Verkfræðistofa ehf. på Island.<br />
Han har været med til at<br />
projektere Vidistadaskole og<br />
er i gang med et nyt skoleprojekt<br />
- på Flensborger<br />
Gymnasium i Hafnarfjördur,<br />
der også skal have installeret<br />
naturlig ventilation.<br />
Barske vind- og vejrforhold<br />
På Island er somrene køligere,<br />
og der blæser kraftigere<br />
vinde end i Danmark. Så<br />
vælges der naturlig ventilation,<br />
skal man sikre sig et<br />
system, som kan håndtere<br />
de barske klimaforhold.<br />
Sveinn Áki Sverrisson har<br />
tidligere undersøgt mulighederne<br />
for naturlig ventilation,<br />
men det er først inden<br />
for det seneste årti, at der er<br />
kommet systemer på markedet,<br />
der kan løfte opgaven.<br />
WindowMaster er et af de<br />
firmaer, der har specialiseret<br />
sig i komplette løsning<br />
til naturlig ventilation og<br />
udviklet et system - NV Advance.<br />
Det kan styre indeklimaet<br />
på baggrund af oplysninger<br />
fra en vejrstation<br />
på taget, der måler vind- og<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
vejrforhold, og sensorer i lokalerne,<br />
der måler bl.a. temperatur<br />
og CO2.<br />
Et avanceret computersystem<br />
beregner alle informationer<br />
for at skabe det optimale<br />
indeklima ved at regulere,<br />
hvor ofte - og hvor me-<br />
get - vinduerne skal åbnes<br />
for at sikre frisk luft inde i<br />
lokalerne.<br />
På Vidistadaskolen har man<br />
nu fået erfaringer, som viser,<br />
at systemet virker under<br />
selv meget ekstreme<br />
vejrforhold.<br />
Enkelt og<br />
brugervenligt system<br />
Bæredygtighed og økonomiske<br />
besparelser er nogle af<br />
de væsentligste grunde til,<br />
at der vælges naturlig ventilation<br />
i Danmark.<br />
På Island træffes valget af<br />
andre grunde, da Island har<br />
rige mængder af energi fra<br />
de termiske kilder. Derfor<br />
har det islandske fokus<br />
mere været på selve systemet<br />
end på de miljømæssige<br />
gevinster ved driften.<br />
- Naturlig ventilation er meget<br />
brugervenligt, og systemet<br />
er enkelt at vedligeholde<br />
sammenlignet med mekanisk<br />
ventilation, fortæller<br />
Sveinn Áki Sverrisson. ■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 59
Højeffektive varmluftaggregater<br />
Én af Europas større producenter<br />
af airconditionanlæg<br />
og klimaanlæg - en fransk<br />
virksomhed med flere end<br />
1.500 ansatte - besluttede<br />
for nogle år siden at få en<br />
produktserie med stationære<br />
varmluftaggregater.<br />
Efter en stor udviklingsindsats<br />
endte virksomheden<br />
med at beslutte i stedet at<br />
bestille de centrale komponenter<br />
hos CMT clima, som<br />
er norditaliensk aggregatproducent<br />
med 325 ansatte.<br />
Wet produkt, som i Danmark<br />
bliver forhandlet af<br />
Anteco A/S.<br />
Årsagen var, at det var for<br />
kompliceret at udvikle et<br />
olie- eller gasfyret varmluftaggregatet<br />
fra bunden.<br />
60<br />
kræver stor ekspertis<br />
Erfaring er afgørende ved konstruktionen af energieffektive, stationære varmluftaggregater,<br />
da små detaljer har stor betydning for aggregatets energieffektivitet.<br />
- Historien illustrerer en vigtig<br />
pointe, siger CMT’s administrerende<br />
direktør og<br />
ejer Angelo Stante, nemlig<br />
at det kræver årelang erfaring<br />
at udvikle varmluftaggregater.<br />
– Konstruktion af energieffektive<br />
stationære olie- og<br />
gasvarmede varmluftaggregater<br />
er en kompliceret affære,<br />
selv om anlæggene<br />
grundlæggende er enkelt<br />
opbygget. Selv små forskelle<br />
i udformningen af brændekammeret<br />
kan være afgørende<br />
for energieffektiviteten.<br />
Beherske kaos<br />
– Det handler i virkeligheden<br />
om at beherske kaos,<br />
siger Nis Pedersen, direktør<br />
Af ingeniør Bjarke Hansen<br />
for Anteco A/S. – Flammerne<br />
farer rundt inde i en kasse<br />
og energien derfra skal<br />
overføres til ventilationsluften<br />
så effektivt som muligt.<br />
Der er ikke som i et vandbårent<br />
system en jævn strømning.<br />
I modsætning til ved eksempelvis<br />
varmepumper, brændere<br />
eller ventilationsarmaturer,<br />
kan man ikke modellere<br />
sig ud af konstruktionen,<br />
men skal måle på anlæggene<br />
i praksis. Der er<br />
ganske enkelt ikke udviklet<br />
egnede programmeringsværktøjer<br />
til det. Der er heller<br />
ingen forskning på området,<br />
som f.eks. på varmepumper,<br />
som der forskes intensivt<br />
i over det meste af<br />
verden.<br />
Nis Pedersen,<br />
Anteco A/S (tv)<br />
og Angelo Stante,<br />
direktør og ejer<br />
af CMT clima srl<br />
viser et 5-600 kW<br />
brændkammer til<br />
varmluftaggregater.<br />
– Af den grund er der kun<br />
en vej og det er viden og solid<br />
erfaring, opbygget ved<br />
”trial and error”-metoden –<br />
prøv, fejl og lær! Utallige forsøg<br />
med brænderplacering,<br />
brændkammerudformning,<br />
luftgennemstrømning af luften<br />
som skal opvarmes osv.<br />
er nødvendige for at udvikle<br />
varmluftaggregater som er<br />
rimeligt energieffektive, siger<br />
Angelo Stante.<br />
– Derfor er CMT’s 30 års erfaring<br />
vigtig.<br />
Effektivitet<br />
Budskabet er også vigtigt<br />
for Nis Pedersen at få frem.<br />
Han ser gang på gang, hvor<br />
vigtigt det er at være opmærksom<br />
på varmluftaggregaters<br />
effektivitet.<br />
- Varmluftaggregaterne fra<br />
CMT, f.eks. serie G, har en<br />
effektivitet på 90-91 procent<br />
i forhold til den indfyrede<br />
effekt, både ved olie- og<br />
Fakta om varmluftaggregater<br />
Varmluftaggregater med direkte<br />
opvarmning af luften bliver i<br />
Danmark især benyttet til lagerhaller,<br />
fabriksanlæg, drivhuse<br />
og procesanlæg, og til værksteder<br />
og udstillingsrum.<br />
Samme princip udnyttes principielt<br />
i kaloriferer. Her dog<br />
uden luftkanaler.<br />
Direkte varmeoverførsel<br />
Fordelen frem for andre opvarmningsformer<br />
er den direkte<br />
varmeoverførsel til luften, uden<br />
mellemled.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
se<br />
Et næsten færdigt stationært varmluftaggregat. Isoleringen i kabinettet er<br />
beskyttet af galvaniseret plade. Flanchen, som Angelo Stante peger på, beskytter<br />
isoleringen mod fugtig luft.<br />
gasbrændere. Det er blandt<br />
de bedste på markedet og<br />
betyder, at en eventuel forskel<br />
i installationsprisen forhold<br />
til et mindre effektivt<br />
anlæg tjener sig hjem i løbet<br />
af ganske få år fortæller Nis,<br />
og tilføjer:<br />
– Hvis man sammenligner<br />
med ældre anlæg bliver forskellen<br />
endnu større. Ældre<br />
varmluftaggregater har en<br />
energieffektiviteter helt<br />
nede på 70 procent, og i<br />
disse tilfælde betaler det sig<br />
oftest at skifte helt ud.<br />
Konstruktionsmæssige<br />
forhold<br />
Ud over udformningen af<br />
brændkammer og luftvej er<br />
Dels skal varmen ikke først<br />
over et vandbårent system,<br />
med deraf følgende effektivitetstab.<br />
Dels er installationsomkostningerne<br />
minimale for opvarmningssystemer<br />
med varmluftaggregater.<br />
Til gengæld bliver kunsten så<br />
at minimere luftkanalernes udstrækning<br />
samt ventilatortabet,<br />
da der skal relativt store<br />
luftmængder til, i forhold til<br />
vandbårne varmesystemer.<br />
en række praktiske detaljer<br />
vigtige for anlæggets funktion<br />
og levetid.<br />
CMT-aggregaternes kabinet<br />
er en sandwich-konstruktion<br />
med rustfast stålplade<br />
på ydersiden, mineraluldsisolering<br />
og galvaniseret<br />
stålplade, og ikke alufolie,<br />
på indersiden. Brugen<br />
af galvaniserede plader frem<br />
for alu-folie hæver prisen<br />
lidt, men pladerne tjener to<br />
formål sundhed og økonomi,<br />
så på længere sigt betaler<br />
det sig. Plader er således i<br />
sagens natur væsentligt<br />
mere holdbare en folie. Dermed<br />
er der ikke risiko for at<br />
isoleringsmaterialet på<br />
grund af huller i en folie bli- ➤<br />
Valg af energikilde<br />
Varmluftaggregater fra Anteco<br />
A/S bliver leveret uden<br />
brænder. Dermed kan installatør<br />
og bruger selv vælge<br />
om det skal være olie- eller<br />
gasbrænder samt hvilket fabrikat<br />
brænder der skal sidde<br />
på brændkammeret.<br />
Driften kan være med friskluftindtag<br />
og luftskifte -<br />
f.eks. til værksteder - med<br />
recirkulation - f.eks. i lagerhaller,<br />
når det udelukkende<br />
er til opvarmning.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 61
ver blæst ud i rummet til<br />
skade for arbejdsmiljøet.<br />
Samtidig sikrer pladerne<br />
isoleringsmaterialet mod at<br />
blive presset sammen til<br />
skade for isoleringsevnen.<br />
Dette mindsker aggregatets<br />
varmetab på længere sigt.<br />
Flancherne med til- og afkastluft<br />
er også vigtige. Finishen<br />
skal være i orden. Ellers<br />
er der risiko for at fugtig<br />
luft bliver blæst ind i isoleringen,<br />
med deraf følgende<br />
risiko for skimmesvamp.<br />
Høj fleksibilitet<br />
En af virksomhedens specielle<br />
udviklinger er et<br />
brændkammer, med indhak.<br />
Det giver en uset fleksibilitet<br />
i udformning af luftvejen<br />
og bliver udnyttet i en serie<br />
af små væghængte gaskedler.<br />
I den serie kan luften tages<br />
ind og blæses ud fra alle<br />
sider i forhold til brændkammeret.<br />
Det sparer plads, minimerer<br />
behovet for kanaler<br />
til lufttransport, og gør at<br />
deres fysiske udformning<br />
kan optimeres i forhold til<br />
stort set enhver kundespecifik<br />
opstilling.<br />
- Fabrikkens fleksibilitet er<br />
en stor fordel fortæller Nis<br />
Pedersen. - Engang fik vi<br />
eksempelvis en forespørgsel<br />
fra en norsk kunde, der skulle<br />
bruge de stationære<br />
varmluftsaggregater, men i<br />
en mobil eller flytbar udgave.<br />
Aggregaterne skulle<br />
kunne komme igennem<br />
nogle specielle norske døre<br />
og have hjul på. Det blev<br />
klaret ved at udvikle et specielt<br />
smalt aggregat på hjul,<br />
som kun blev produceret i<br />
nogle få eksemplarer.<br />
Luft- og vandbåren varme<br />
I forhold til den fremtidige<br />
udvikling mod højere effektivitet,<br />
er det nærliggende<br />
at spørge Angelo Stante om<br />
ikke CMT bliver inspireret<br />
af kedelmarkedet, der efterhånden<br />
er gået over til kondenserende<br />
kedler, også i<br />
Sydeuropa.<br />
Dertil siger Angelo Stante,<br />
at det kan godt lade sig<br />
gøre, men markedet er ikke<br />
modent.<br />
62<br />
– Dels er der korrosionsrisikoen.<br />
Den kan vi tage højde<br />
for i materialevalg - dog<br />
med en hvis virkning på anlæggets<br />
pris. Derimod udgør<br />
et helt fundamentalt fysisk<br />
forhold, lufts varmekapacitet,<br />
en væsentlig barriere<br />
mod at indføre kondenserende<br />
drift.<br />
En sammenligning af luftbåren<br />
varmeoverførsel med<br />
vandbåren viser, at det koster<br />
ca. 4 KJ at opvarme 1 l<br />
vand 1 °C, mens luft kun koster<br />
ca. 1 kJ pr m 3 .<br />
– Luft transporterer derfor<br />
væsentlig mindre energi<br />
end vand, og varmluftaggre-<br />
Trods sine kun 35 ansatte<br />
er CMT clima srl en af de<br />
største specialiserede<br />
europæiske producenter af<br />
stationære varmluftaggregater.<br />
I Danmark fremhæver<br />
importøren Anteco A/S<br />
især CMT for virksomhedens<br />
fleksibilitet. 45 procent<br />
af alle varmluftaggregater<br />
fra CMT er individuelt<br />
tilpasset.<br />
Fleksibiliteten inkluderer<br />
også placeringen af aggregaterne.Varmluftaggregaterne<br />
i CMT’s serie G kan<br />
f.eks. sættes uden for og<br />
behøver ikke at stå i et maskinrum.<br />
Fordelen ved<br />
denne opstilling er, at<br />
varmluftaggregatet ikke<br />
gater får derfor et størrelsesproblem,<br />
hvis røggassens<br />
energi skal udnyttes fuldt<br />
ud ved kondenserende drift.<br />
Brændkammerets rørvolumen<br />
bliver enormt. Vores<br />
første prioritet er altid at minimere<br />
rørvolumenet og det<br />
er altså i direkte modstrid<br />
med kondenserende drift.<br />
– Vi følger udviklingen tæt,<br />
men varmluftaggregater<br />
med brændkammer med<br />
kondenserende teknik er<br />
ikke lige om hjørnet.<br />
Bygningsdirektivets<br />
betydning for aggregater<br />
– EU-direktivet for bygnin-<br />
CMT clima – Fleksibel og specialiseret på samme tid<br />
tager plads indenfor, hurtig<br />
opstilling i nødsituationer,<br />
lettere tilgængelighed ved<br />
service og i øvrigt bedre arbejdsmiljø.<br />
Aggregaterne bliver fremstillet<br />
i kapaciteter fra ca. 25<br />
kW og helt op til 2.000 kW i<br />
en række forskellige udformninger,<br />
derunder også som<br />
tagaggregater.<br />
Startede i ’50’erne<br />
Udviklingen af varmluftaggregater<br />
i Europa startede i<br />
halvtredserne, da markedet<br />
fik øje på det indlysende effektive<br />
i at opvarme luften<br />
direkte fra brænderen i<br />
kombination med lave installationsomkostninger.<br />
Forskellige produktionsstadier<br />
af<br />
CMT’s mindste<br />
model stationære<br />
varmluftaggregater,<br />
serie G. Det<br />
tætteste CMT kommer<br />
på en serieproduktion<br />
af<br />
varmluftaggregater,<br />
(Foto Nis Pedersen).<br />
gers energieffektivitet vil<br />
derimod få stor indflydelse<br />
på markedsudviklingen i<br />
den nærmeste fremtid, vurderer<br />
Angelo Stante. Han<br />
ser frem til det, da han ser<br />
det som en fordel for CMT’s<br />
energieffektive aggregater.<br />
For yderligere at forøge effektiviteten<br />
arbejder CMT<br />
dog alligevel med at udvikle<br />
aggregater med øgede luftmængder<br />
og mindre DT.<br />
Den kombination giver bedre<br />
brænderøkonomi og bedre<br />
opblanding af luften, især<br />
i højloftede lokaler, og det er<br />
en af CMT’s næste produktudviklinger,<br />
afslører Angelo<br />
Stante.<br />
■<br />
Det er også omkring det<br />
tidspunkt, at CMT’s historie<br />
starter, da det lokale elselskab<br />
begynder at levere<br />
varmluftaggregater. Efter<br />
flere udviklingstrin, derunder<br />
en udskilning i forbindelse<br />
med nationalisering<br />
af elselskabet blev CMT<br />
clima grundlagt i 1970.<br />
CMT startede med at levere<br />
specielle varmluftaggregater<br />
til helt særlige bygninger<br />
som kirker og indkøbscentre.<br />
Desuden leverer<br />
virksomheden en række<br />
andre anlæg til luftbehandling.<br />
F.eks. en serie<br />
varmluftaggregater, der<br />
også har indbygget aircondition.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
63
Højteknologisk udvikling på<br />
Et tidligere meget lavteknologisk<br />
produkt – ståltanke til<br />
bl.a. fyringsolie og diesel –<br />
følger nu trop med andre<br />
lavteknologiske produkter og<br />
begynder at gøre brug af<br />
højteknologi. Det kan både<br />
være i forbindelse med produktionen<br />
og forskellige former<br />
for styring.<br />
Tankfabrikanten Roug – den<br />
tidligere Herning Beholderfabrik<br />
– er et godt eksempel<br />
på, hvordan den nye teknologi<br />
tages med ind i billedet.<br />
Gennem næsten et halvt århundrede<br />
var ståltankene fra<br />
Herning det dominerende<br />
produkt på det danske beholdermarked.<br />
- Vi havde et solidt og gennemprøvet<br />
produkt, som levede<br />
op til tidens krav, siger<br />
salgs- og marketingschef<br />
Finn Flanding.<br />
På et tidspunkt dukker så<br />
plasttankene op – de er lettere<br />
at håndtere, og det sker<br />
på et tidspunkt, hvor miljødebatten<br />
er på sit højeste.<br />
Sager om lækager har også<br />
været med til at trænge ståltankene<br />
i baggrunden, ligesom<br />
prisen har spillet en rolle.<br />
Men, understreger Finn<br />
Flanding, der er fordele ved<br />
begge tanktyper – så ens<br />
valg må afhænge af en række<br />
faktorer. Man kan sige, at<br />
64<br />
tanke<br />
Ståltanke er igen ved at komme ind i varmen<br />
selv om plasttanke er billigere<br />
og lettere at håndtere end<br />
stål, så har plasten også sine<br />
begrænsninger. Der kan<br />
f.eks. være UV-stråler på de<br />
overjordiske tanke, hvor strålerne<br />
kan skade plasten, ligesom<br />
stål under en række forhold<br />
er mere robust over for<br />
bl.a. hærværk. Roug har naturligvis<br />
set de fordele plasttanke<br />
har og følger dette<br />
Af Annemarie Balle<br />
Ståltankene samles<br />
og monteres i de<br />
nyindrettede haller.<br />
kundekrav ved at have et<br />
højkvalitets og godkendt<br />
program af plasttanke.<br />
I slutningen af 90’erne er salget<br />
af ståltanke dykket meget,<br />
men hos Roug har man<br />
gennem mange år samlet en<br />
stor ekspertise på området,<br />
som man begynder at omsætte<br />
i bl.a. produktudvikling.<br />
På Roug bygges<br />
tankene op fra bunden<br />
– selv de store endebunde,<br />
som salgs- og marketingschef<br />
Finn Flanding står<br />
foran, formes<br />
på virksomheden.<br />
Det betyder, at Roug de seneste<br />
år har kunnet spille ud<br />
med forbedrede tanke og tilbud<br />
om teknologisk ekstraudstyr,<br />
så også ståltanke kan<br />
træde ind i en mere højteknologisk<br />
æra, forklarer Finn<br />
Flanding.<br />
Helt fremme i selve produktionsleddet<br />
er der sket store<br />
forbedringer. Vi har bl.a. in-➤<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
65
Fakta om Roug A/S<br />
I 1959 etablerede Erik<br />
Roug en produktionen af<br />
ståltanke i Herning. I de<br />
første år under navnet<br />
Herning Beholderfabrik,<br />
senere skiftede virksomheden<br />
navn til det nuværende<br />
Roug A/S.<br />
I virksomheden forarbejdes<br />
årligt omkring 25.000<br />
tons stål til bl.a. ståltanke<br />
og vindmølletårne.<br />
Virksomheden har ca.<br />
150 medarbejdere.<br />
vesteret i avancerede svejserobotter,<br />
så de tre svejsninger<br />
– påsvejsninger af de to<br />
endestykker samt bundsøm<br />
på midterstykket – foretages<br />
ensartet og i en meget høj<br />
kvalitet. Derudover har Roug<br />
et højteknologisk og fuldautomatiskpulvermaleanlæg,<br />
der giver en helt unik<br />
og sikker overfladebehandling.<br />
Dobbeltvæggede tanke<br />
Et andet eksempel på en<br />
teknologisk videreudvikling<br />
af især store tanke er produktionen<br />
af den særlige<br />
dobbeltvæggede Permatank.<br />
Inderst er en ståltank, derefter<br />
etableres et hulrum med<br />
et særligt plasttrådnet, som<br />
bliver dækket af en folie for<br />
yderst at være forseglet med<br />
mange lag glasfiber. I hulrummet<br />
etableres vakuum.<br />
Denne særlige konstruktion<br />
gør tanken meget sikker og<br />
giver samtidig mulighed for<br />
at etablere en sikker lækageovervågning.<br />
Permatankene<br />
er primært rettet mod industrien,<br />
benzinstationer, fjernvarmeværker<br />
og som noget<br />
66<br />
nyt benyttes Permatanken til<br />
de særlige Ad-Blue-anlæg.<br />
Det er et nyt tilsætningsstof<br />
til diesellastbiler, hvor Ad-<br />
Blue minimerer forureningen<br />
fra udstødningsgassen.<br />
- Permatanken er et amerikansk<br />
patent, hvor Roug har<br />
sikret sig rettighederne i det<br />
meste af Europa.<br />
Stort udskiftningsmarked<br />
Med baggrund i den nye<br />
Olietankbekendtgørelse, der<br />
trådte i kraft den 1. september<br />
2005 skal de traditionelle<br />
ståltanke med indvendig<br />
korrosionsbeskyttelse – anoder<br />
- først sløjfes efter 40 år,<br />
mens plasttanke i dag har en<br />
sløjfningstermin på 20 år.<br />
Finn Flanding tilføjer, at de<br />
skærpede bestemmelser i<br />
tankbekendtgørelsen betyder,<br />
at der i de kommende år<br />
skal udskiftes op mod 25.000<br />
villatanke inden skæringsdatoen<br />
31. august 2008. Det<br />
gælder primært de tanke,<br />
som ikke er forsynet med fabrikationsår.<br />
Finn Flanding<br />
anbefaler, at man sætter sig<br />
ind i den nye bekendtgørelse<br />
fra Miljøstyrelsen.<br />
Salgs- og marketingschef Finn Flanding:<br />
- I vores produktudvikling lytter vi til<br />
kundernes forslag – det er bl.a. baggrunden<br />
for, at vi nu påsvejser en ekstra stålplade,<br />
så selve tankens sider beskyttes ekstra<br />
i forbindelse med pejling.<br />
Produktudvikling<br />
Men, tilføjer han, i vores produktudvikling<br />
gennem de<br />
seneste år har vi samtidig<br />
også gjort brug af de mange<br />
kommentarer, vi har fået fra<br />
vores kunder. Det har f.eks.<br />
vist sig, at man ofte bruger<br />
andre metalstænger end den<br />
medfølgende pejlepind til at<br />
måle, hvor meget olie, der er<br />
tilbage i tanken. Det betyder,<br />
at der jævnligt ses skader<br />
på tanke, fordi stålstænger<br />
bliver jaget for hårdt ned<br />
i tanken.<br />
Her har vi valgt en ganske<br />
lavteknologisk – men effektiv<br />
– løsning. Vi påsvejser en<br />
ekstra stålplade, så selve<br />
tankens sider beskyttes.<br />
Der har også været en stigende<br />
tendens til, at der<br />
stjæles fyringsolie fra tankene,<br />
så nu har vi udviklet en<br />
særlig lås, som gør det – måske<br />
ikke umuligt – men i<br />
hvert fald svært at stjæle fyringsolie.<br />
Blandt vores mere teknologisk<br />
produkter kan nævnes<br />
vores Watchman, som er en<br />
Salgs- og marketingschef<br />
Finn Flanding ved siden<br />
af de nye Permatanke,<br />
hvor sikkerheden kan<br />
øges med en Watchman.<br />
elektronisk oliestandsmåler.<br />
Den kan anvendes på fritstående<br />
stål- og plasttanke og<br />
giver alarm ved lavt olieindhold,<br />
så man ikke risikerer at<br />
løbe tør.<br />
I Roug fortsætter vi produktudviklingen.<br />
I de senere år<br />
har vi udviklet specialtanke<br />
med flere rum, som kan bruges<br />
på tankstationer, ligesom<br />
vi har et særligt tankkoncept<br />
til fjernvarmeværkernes<br />
spidsbelastnings- og<br />
stand by-anlæg. Tankanlæg<br />
som i øvrigt ofte overses i<br />
forbindelse med renoveringsopgaver<br />
på fjernvarmeværkerne,<br />
tilføjer Finn Flanding.<br />
I øjeblikket er vi med i et<br />
projekt, hvor der forskes i<br />
brint, hvor der sidder eksperter<br />
fra bl.a. Risø og Teknologisk<br />
Institut. Roug er<br />
med som tankspecialist,<br />
hvor vi kan pege på muligheder<br />
for at opbevarer brint<br />
under tryk. Ud fra forsøg forventer<br />
man, at det bliver<br />
muligt at opbevare brint i<br />
tanke med tryk på 50 Bar.<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
67
Intelligente installationer<br />
giver store fordele<br />
Baggrund for<br />
energi-projekt<br />
Energi er igen blevet dyrere,<br />
og det påvirker balancen<br />
i samfundet.<br />
Erhvervsministeren har<br />
udsendt en handlingsplan<br />
for en fornyet energispareindsats.<br />
Energistyrelsen har gennem<br />
den seneste årrække<br />
etableret udviklingsprojekter,<br />
hvor man via intelligente<br />
systemer accelererer<br />
besparelserne.<br />
Teknologisk Institut har<br />
ledet disse projekter og er<br />
nu på vej ud til alle relevante<br />
uddannelsessteder<br />
med den nye viden, som<br />
er afprøvet i et praktisk<br />
anlæg og med mange<br />
data- og testresultater.<br />
Denne artikel er den fjerde<br />
i serien af artikler om<br />
formidling af viden om<br />
energirigtige bygningsinstallationer.<br />
68<br />
Fynsk kommune med i teknologisk projekt, som åbner store perspektiver for brug<br />
af bl.a. rullende pedel og vicevært<br />
Energirigtig automatik til<br />
bygningsinstallationer rummer<br />
store perspektiver. En<br />
analyse af forholdene i en<br />
mellemstor kommune på<br />
Fyn er overbevisende.<br />
Det drejer sig om en kommune<br />
med flere end 30 institutioner<br />
– bl.a. skoler,<br />
svømmehal, sportshal, bibliotek,<br />
plejehjem og børnehaver.<br />
Kommunen har en politik,<br />
som følger Energistyrelsens<br />
regler for energiledelsesordningen,<br />
så forbrug af varme,<br />
el og vand er under konstant<br />
kontrol.<br />
Kommunen har en intern<br />
serviceordning med alle institutionerne<br />
om fejlafretning<br />
inden for en time, så<br />
f.eks. en børnehave ikke i<br />
længere tid står og mangler<br />
varme på en vinterdag.<br />
Kommunen har eksterne<br />
serviceaftaler med et par leverandørfirmaer,<br />
bl.a. om<br />
køleanlæg i sportshallen og<br />
doseringsanlæg i svømmehallen<br />
og andre specialindretninger.<br />
Kommunen har i teknisk<br />
forvaltning et CTS-anlæg,<br />
der foruden rådhuset også<br />
dækker alle de kommunale<br />
institutioner.<br />
Hovedcentralen i CTS-anlægget<br />
indeholder desuden<br />
et Facilities Managementprogram<br />
(FM), så alle vedligeholdsaktiviteter<br />
er planlagt<br />
og aktiveres enten ved<br />
tilkald via CTS-anlægget eller<br />
ved kalenderorienterede<br />
aktiviteter.<br />
Af Andy Drysdale, Teknologisk Institut og Villy Falk, COWI A/S<br />
FM-programmet registrerer<br />
alle tilkald og fejl og er desuden<br />
database for alle anvendelser<br />
af reservedele<br />
samt medgået arbejdstid til<br />
udbedring af indmeldte fejl.<br />
Dokumentation<br />
For at sikre at dokumentationen<br />
for service og fejlretning<br />
altid er til stede, er der<br />
truffet en aftale med alle leverandører<br />
om, at disse afleverer<br />
deres dokumentation<br />
på et udvalgt PC-program,<br />
således at Elektronisk Dokument<br />
Håndtering (EDH) er<br />
komplet for alle anlæg. Når<br />
der er fejl eller skal foretages<br />
service på et anlæg, kan<br />
den tilhørende dokumentation<br />
fremkaldes direkte og<br />
en evt. udskrift foretages.<br />
Driftspersonalet<br />
Kommunen har tre rullende<br />
teknikere, som hver i deres<br />
servicevogn foruden værktøj<br />
medbringer diverse reservedele<br />
til en hastig - evt. midlertidig<br />
- fejlretning. Det<br />
gyldne værktøj i bilen er en<br />
transportabel PC, som sammen<br />
med en speciel enhed<br />
Figur 1 Illustration af ”iTool” systemet<br />
kaldet „iTool“ for ventilationsanlæg<br />
samt ECL med<br />
WEB-adgang for varmeanlæg<br />
er hele kernen i driftspersonalets<br />
daglige funktion.<br />
På denne PC kan de via<br />
kommunens Intranet komme<br />
i kontakt med alle institutioner<br />
og andre tilsluttede<br />
bygninger. Den direkte indbyrdes<br />
kontakt klarer de via<br />
mobiltelefonen - evt. via<br />
SMS-beskeder.<br />
Uddannelse<br />
Teknikerne har gennemgået<br />
et nøje planlagt kursusprogram,<br />
så de kan klare de fleste<br />
daglige hændelser og er<br />
sat i stand til at vurdere,<br />
hvornår specialistindsats er<br />
påkrævet.<br />
Daglig driftsordning<br />
Teknikerne har desuden et<br />
vagtprogram, så alle serviceaktiviteter<br />
er servicedækkede<br />
inden for normal<br />
anvendelsestid. Der er også<br />
en adresse for tilkald, som<br />
kan bruges på helligdage<br />
eller om aftenen. Systemet<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
➤
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
69
indeholder et kvartalsprogram,<br />
så ferie og fritid er<br />
planlagt. I tilfælde af pludselig<br />
opstået sygdom eller andet<br />
fravær er der indlagt forslag<br />
til rokade.<br />
70<br />
Muligheder med iTool<br />
Driftsdata gemmes i<br />
iTool som xml-filer, og<br />
kan indlæses til en computer<br />
via internet. xml er<br />
et filformat som på kort<br />
tid er blevet meget udbredt<br />
til håndtering af<br />
data som sendes via internet.<br />
Nye computerprogrammer,<br />
som excel xp kan<br />
automatisk hente og behandle<br />
xml-filer, hvilket<br />
gør det nemt at skræddersy<br />
driftsrapporter i et<br />
velkendt program.<br />
Alle tilkoblede enheder<br />
på internettet har en<br />
adresse, det hedder en IP<br />
adresse. Hvis man ønsker<br />
at have direkte adgang til<br />
en bestemt enhed (f.eks<br />
iTool) skal denne have en<br />
fast IP adresse.<br />
Det er muligt og forholdsvist<br />
billigt at skabe internetforbindelse<br />
vi GSM/<br />
GPRS-modem. De danske<br />
teleselskaber er dog ikke<br />
klar til at tilbyde fast IP<br />
adressering til enkeltkunder.<br />
Figur 2,<br />
viser pc-arbejdsstationen på rådhuset, samt billede af anlæg og kurveudskrifter fra logning af komfortværdier<br />
Kommunesammenlægning<br />
Et overslag her ved den<br />
forestående kommunesammenlægning<br />
viser, at systemet<br />
med et par små opjusteringer<br />
også kan klare de<br />
to øvrige kommuners institutioner<br />
og teknikere. Ved<br />
denne lejlighed vurderes,<br />
om man skal modernisere<br />
systemet ved at overgå til<br />
WEB-hotel for al software og<br />
systemopdateringer.<br />
Det nye IT-bindeled<br />
Det vigtigste bindeled rundt<br />
i alle institutionerne er en<br />
produktnyhed leveret af<br />
Exhausto med betegnelsen:<br />
„iTool“. Disse enheder kan<br />
kaldes primært fra teknikernes<br />
pc henholdsvis CTS-systemet<br />
i Teknisk Forvaltning<br />
og fra Danfoss’ ECL,<br />
men i princippet fra alle<br />
pc’er med internet-browser,<br />
når blot man anvender den<br />
korrekte adgangskode. Enhederne<br />
indeholder oplysninger<br />
om og principtegninger<br />
for alle de enkelte institutioners<br />
tekniske anlæg.<br />
Når teknikeren kalder en institution,<br />
vil f.eks. iTool’en<br />
skabe direkte forbindelse til<br />
enheden, fuldstændigt som<br />
om han stod i selve institutionen.<br />
Her er det specielt<br />
de komplette færdigautomatiseredeventilationssystemer<br />
fra Exhausto, der er i<br />
centrum, og som udgør en<br />
rationel faktor fuldt integreret<br />
med iTool.<br />
For varmeanlæg har Danfoss<br />
en tilsvarende enhed - ECL<br />
Comfort -, som kan tilkobles<br />
en WEB-access.<br />
Når fejl opstår, sendes en<br />
alarm til CTS-systemet, der<br />
finder den tekniker, der inden<br />
for normal arbejdstid<br />
har ansvaret for netop denne<br />
institution. Teknikeren<br />
kan så på sin farvebilledskærm<br />
vurdere, om et besøg<br />
er nødvendigt straks, eller<br />
om en afværgekommando<br />
kan aktiveres f.eks. via<br />
iTool, således at selve køreturen<br />
til stedet kan indgå i<br />
en rationel ruteplan.<br />
Det er desuden muligt at<br />
kontakte de andre teknikere<br />
enten over Intranettet eller<br />
via SMS og spørge, om de<br />
har bedre tid, når opgaven<br />
kræver akut indsats.<br />
Sikringsanlæg<br />
Kommunen har hævet sikkerheden<br />
på skoler og de<br />
andre steder, hvor der er fritidsaktiviteter<br />
ved at etablere<br />
forskellige former for sikringsanlæg.<br />
Der dæmmes<br />
op for tyveri af computere<br />
og hærværk ved at installere<br />
diverse overvågningssystemer<br />
samt kortlæsere på vitale<br />
steder. Overvågningen<br />
har fjernet mange uheldige<br />
situationer og ført til færre<br />
skader, mindre hærværk og<br />
en positiv økonomi.<br />
Alle opkald og aktiveringer<br />
kan diskret kommunikeres<br />
ud af institutionerne til<br />
vagthavende eller vagtcentral<br />
via CTS-systemet.<br />
Finansiering<br />
De mange tiltag er finansieret<br />
af de penge, som kommunen<br />
har sparet ved de<br />
energibesparende foranstaltninger,<br />
som energikonsulenten<br />
over de seneste år<br />
har anvist og gennemført<br />
med specielt kun behovsrelateret<br />
drift. Der er opsat et<br />
investeringsbudget og gjort<br />
nogle investeringer som<br />
ovenfor beskrevet, og som<br />
med de årlige afkast fra<br />
energibesparelser giver en<br />
attraktiv afskrivningsperiode.<br />
■<br />
Referencer<br />
1. Intelligente komponenter og installationer<br />
i byggeri og industri. Temadag<br />
hos Teknologisk Institut,<br />
1996<br />
2. Intelligente komponenter og installationer:<br />
Analyse af mulighederne<br />
for anvendelse af intelligente komponenter<br />
til forbedret energi- og miljøeffektivitet,<br />
Teknologisk Institut 1997<br />
3. Intelligente komponenter til reduktion<br />
af energiforbrug og miljøbelastning<br />
i industrien. Fase 1: Analyser<br />
og vurderinger af samspil mellem<br />
komponenter, Teknologisk Institut,<br />
1999<br />
4. Intelligente komponenter til reduktion<br />
af energiforbrug og miljøbelastning<br />
i industrien. Fase 2: Etablering<br />
af pilotinstallation med intelligente<br />
komponenter i en erhvervsvirksomhed,<br />
Teknologisk Institut, 2003<br />
5. Anvendelse af LON i en eksisterende<br />
bygning til kommunikation<br />
mellem intelligente komponenter –<br />
besøg på en pilotinstallation hos<br />
Grundfos A/S, Teknologisk Institut,<br />
2003<br />
6. Intelligente komponenter til varmeanlæg<br />
med ”plug and play”-funktionalitet,<br />
Teknologisk Institut, 2004<br />
Publikationerne 2, 3, 4 og 6 kan rekvireres<br />
hos Teknologisk Institut<br />
(Helle Bøhm)<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
www.com4.dk<br />
Plug & Play<br />
Hurtig 4 trins opsætning<br />
Lev. tid 14 dage<br />
Også for udendørs montage<br />
6 str. 300-15.700 m 3 /h<br />
Kølemaskine som tilbehør<br />
Siemens styring<br />
Klimateknik<br />
Glentevej 70 · DK-2400 København NV<br />
Tel: 3888 7070 · Fax: 3888 7075<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 e-mail: gea@gea-klimateknik.dk<br />
Ny ledelse hos<br />
GEA Klimateknik<br />
Direktør<br />
Hans-Henrik Krog<br />
Salgschef<br />
Carsten Schjoldager<br />
1 2<br />
3 471
Den tyske messe Light +<br />
Building har siden området<br />
med aircondition blev trukket<br />
ud for fem år siden, haft<br />
en faldende interesse for<br />
HVAC-interesserede.<br />
På forårets messe lægges<br />
der op til en fornyelse med<br />
bl.a. produkter inden for bolig-<br />
og bygningsautomatik<br />
samt styring. Desuden bliver<br />
der en sektor med fokus<br />
Marketingsdirektør Iris Jeglitza-<br />
Moshage for Light + Building forventer,<br />
at der med fornyelsen af<br />
messen vil blive en stigende interesse<br />
fra fagfolk med interesse for<br />
HVAC-området.<br />
på det nye energiperformance-direktiv<br />
- Med fornyelsen vil der blive<br />
en stigende interesse fra<br />
fagfolk med interesse for<br />
HVAC-området, vurderer<br />
messens tyske repræsen-<br />
72<br />
Light + Building<br />
har igen HVAC-interesse<br />
Automatik og styring er nye områder på forårets tyske messe<br />
Af Annemarie Balle<br />
Et kig ind over de karakteristiske messebygninger i Frankfurt.<br />
tant marketingsdirektør Iris<br />
Jeglitza-Moshage.<br />
- Der bliver endnu en nyskabelse<br />
på næste års messe,<br />
nemlig en udbygning af området<br />
arkitektur-relaterede<br />
systemer. Det er et fagom-<br />
råde, som bl.a. dækker over<br />
produktgrupper som integrerede<br />
facadesystemer,<br />
solcellesystemer og dagslysteknologi.<br />
Inden for kerneområdet<br />
elektronik kommer man til<br />
at se en betydelig vækst inden<br />
for sikkerhedsteknik og<br />
netværksteknologi<br />
- Udbygningen af messen<br />
sker for at sikre, at verdens<br />
førende fagmesse inden for<br />
arkitektur og integreret<br />
bygningsteknologi stadig<br />
har den fornødne bredde og<br />
dybde, forklarer Iris Jeglitza-<br />
Moshage.<br />
Desuden er der blevet føjet<br />
nye facetter til i naturlig forlængelse<br />
af det nye EU-direktiv<br />
om energiperformance.<br />
Når direktivet skal implementeres<br />
i de nationale<br />
lovgivninger, er det nødvendigt<br />
at rette opmærksomheden<br />
på netop intelligente,<br />
tekniske bygningssystemer,<br />
hvor der er fokus på komfort,<br />
brugervenlighed, økonomisk<br />
effektivitet og innovationer.<br />
I fremtiden bliver<br />
det parametre som anlægsog<br />
driftsomkostninger, økonomisk<br />
effektivitet og bygningens<br />
værdi, der på afgørende<br />
vis påvirkes af byggeteknologien<br />
og de innovative<br />
ydelser. Derfor er det<br />
også nødvendigt, at de bliver<br />
en integreret del af<br />
Light + Building.<br />
Messen finder sted i dagene<br />
den 23. – 27. april næste år.<br />
Det forventes, at der bliver<br />
omkring 2.000 udstillere på<br />
det 110.000 kvadratmeter<br />
store standareal.<br />
Der regnes med at komme<br />
omkring 116.000 besøgende.<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005 ATAGgas.dk ApS<br />
Hvidsværmervej 119 2610 Rødovre Tlf.: 45 35 42 42<br />
www.ataggas.dk helene@ataggas.dk<br />
73
Ny Vand og Afløb Ståbi:<br />
74<br />
Værdifuld samling<br />
af faglige informationer<br />
Hvordan er det nu man dimensionerer en faskine, eller afløbsinstallationerne i et storkøkken?<br />
Hvilke muligheder er der for at rense vandet i brugsvandsinstallationer, og hvordan sikrer man i<br />
øvrigt at vandinstallationerne ikke ruster op efter det første års drift?<br />
Vand og Afløb Ståbi er<br />
nu udkommet i 2. udgave.<br />
Håndbogen udmærker sig<br />
ved at omtale både normer,<br />
lovgivning og praksis<br />
i forhold de seneste<br />
ændringer i<br />
Bygningsreglementerne.<br />
Dette og mere til kan man<br />
finde svar på i nyeste udgave<br />
af Vand og Afløb Ståbi.<br />
Håndbogen, der henvender<br />
sig til alle professionelle<br />
VVS-teknikere, entreprenører<br />
og ingeniører, der be-<br />
Af ingeniør Bjarke Hansen<br />
skæftiger sig med vand- eller<br />
afløbsinstallationer, er<br />
netop udkommet fra Nyt<br />
Teknisk Forlag i 2. udgave.<br />
I forhold til førsteudgaven er<br />
bogen gennemgribende ændret.<br />
Den er opdateret med<br />
nyt layout i fire farver og i<br />
større sideformat. Det nye<br />
layout er med til at gøre bogen<br />
betydeligt mere overskuelig<br />
end tidligere.<br />
Beskriver praksis i<br />
henhold til ændrede normer<br />
Nogle af de væsentligste<br />
indholdsmæssige ændringer<br />
i Vand og Afløb Ståbi skyldes<br />
det europæiske normarbejde,<br />
som har medført en<br />
omfattende ændring af det<br />
danske bygningsreglement.<br />
For vand- og afløbsinstallationer<br />
betyder især Tillæg<br />
10 til BR 95 og Tillæg 7 til<br />
Småhusreglementet store<br />
ændringer. En anden væsentlig<br />
ændring er, at VAgodkendelsen<br />
i mange tilfælde<br />
nu har ændret status<br />
til en frivillig ordning.<br />
Vand og Afløb Ståbi, 2. udgave,<br />
er et af de eneste<br />
steder, hvor man kan se<br />
en samlet beskrivelse af<br />
normer, standarder,<br />
samt lovgivningen kombineret<br />
med vejledning<br />
i den praktiske udførelse<br />
i forhold til ændringerne.<br />
Ud over den nødvendige<br />
opdatering<br />
er anden udgave af<br />
Ståbien bl.a. udvidet med<br />
nye afsnit om brugsvandsinstallationers<br />
betydning for<br />
vandets bakterieflora og<br />
sundhedspåvirkgning. Der-<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
til er kommet nye kapitler<br />
og afsnit om varmetab fra<br />
rør og installationer, om faskiner<br />
og forsinkelsesbassiner<br />
og desuden er det ny<br />
drikkevandsdirektiv indarbejdet<br />
med bla. krav til tilbageløbssikring.<br />
Som en<br />
særlig nyskabelse har håndbogen<br />
fået tilknyttet sin<br />
Air Condition & Køling<br />
Forhandler af:<br />
www.pacco.dk<br />
egen hjemmeside – www.<br />
staabi.dk -. En kode, der følger<br />
med bogen, giver adgang<br />
til hjemmesiden, hvor<br />
man bl.a. kan finde uddybende<br />
materiale samt beregningsværktøjer<br />
- specielt<br />
til beregning af spildevands-<br />
og regnvandsinstallationer.<br />
Beregn regnvandsogspildevandsinstallationer<br />
på nettet.<br />
Nyeste udgave af<br />
Vand og Afløb Ståbi ®<br />
giver adgang til<br />
bogens hjemmeside<br />
med forskellige<br />
beregningsværktøjer.<br />
Her et<br />
eksempel på<br />
dimensionering af<br />
en regnvandsinstallation.<br />
Kompetente forfattere<br />
Holdet bag håndbogen er<br />
alle kendte i VVS-branchen<br />
for deres store viden på området.<br />
Lene Karen Bagh, Rovesta<br />
Miljø IS har forsket i brugsvand<br />
og sundhed og medvirket<br />
til adskillige større le-<br />
Close control køleunits for EDB og telecom.<br />
• Modularline - Modulopbygget system<br />
Compactline - Høj kapacitet på lille areal<br />
Telecomline - Køleløsninger for GSM, UMTS & Tetra.<br />
Forhandler af hele Carriers program af air condition.<br />
Global Chillers<br />
Aquasnap koldtvandssystemer, væskekølet, luftkølet.<br />
Splitsystemer<br />
CU-5 loftkassetter for vand eller direkte ekspansion.<br />
TT Køleunits for EDB for koldt vand eller direkte ekspansion.<br />
EP køleunits med indbyggede kompressorer. Med og uden frikøling.<br />
I øvrigt kan alle anlæg opbygges efter ønske<br />
PACCO A/S<br />
Himmelev Bygade 78 DK-4000 Roskilde<br />
Tlf. +45 46 37 11 05 Fax. +45 46 37 <strong>12</strong> 11<br />
gionella-undersøgelser.Jørgen Christiansen har en<br />
lang karriere som ekspert i<br />
varmtvandssystemer ved<br />
Krüger Aquacare A/S. Peter<br />
V. Andersen fra Lyngby Taarbæk<br />
Kommunes Vandforsyning,<br />
Leon Buhl fra Teknologisk<br />
Institut, Lars Konradsen<br />
fra Jan Olsson as,<br />
Karl Otto Juel Rasmussen<br />
og fagredaktøren Børge Peitersen,<br />
der er konsulent på<br />
afløbsområdet er alle med til<br />
at skrive både danske og<br />
europæiske normer på området,<br />
samt virke som rådgivere<br />
og underviser på talrige<br />
kurser.<br />
■<br />
Vand og Afløb Ståbi<br />
2. udgave, 2005<br />
Pris kr. 599,00<br />
464 sider i fire farver<br />
ISBN 87-571-2532-5<br />
www.nyttf.dk<br />
info@pacco.dk<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 75
Læksikringssystem<br />
bliver intelligent<br />
Læksikringssystemet fungerer<br />
ved, at målerne i fjernvarmens<br />
frem- og returledninger<br />
sammenligner<br />
mængderne af indkommende<br />
og udgående fjernvarmevand.<br />
Er der uacceptabel<br />
forskel på de to mængder,<br />
reagerer computeren, lukker<br />
motorventilerne og afsender<br />
en alarm ved at gøre alarmudgangen<br />
aktiv.<br />
I brugsvandet er der kun<br />
brug for en måler, da returløbet<br />
sker via kloakken.<br />
Men her kan man indstille<br />
parametre, og overskrides<br />
de vil systemet reagere.<br />
- Hvis vandet over en periode<br />
siver langsomt ud af ledningsnettet,<br />
reagerer computeren,<br />
og motorventilen<br />
lukker. Tilsvarende kan en<br />
aftapning levere en vis<br />
mængde vand, før systemet<br />
lukker ned, forklarer Svend<br />
Garnæs.<br />
Vandskader<br />
I de senere år har der været<br />
stigende fokus på læksikringssystemer<br />
– ikke kun<br />
hos private men i høj grad<br />
også i erhvervslivet. Fokussen<br />
skyldes bl.a. nogle voldsomme<br />
vandskader på<br />
grund af sprængte rør - skader<br />
der kunnet have være<br />
undgået, hvis man havde<br />
installeret et læksikringssystem.<br />
- I aviserne kan man læse<br />
76<br />
Det undrer Svend Garnæs, udviklingsdirektør hos Dantaet A/S i Odense,<br />
at ikke flere private investerer få tusinde kroner i et læksikringssystem. Der er tale om en elektronisk enhed<br />
– populært sagt en lille computer - plus nogle få målere og motorventiler.<br />
At der kan være flere skyldes, at systemet kan overvåge både fjernvarme og brugsvand.<br />
om tilfælde, hvor vandet er<br />
løbet i store mængder over<br />
en weekend, og medarbejderne<br />
mandag morgen er<br />
blevet mødt af store vandskader.<br />
Her ville en læksikring<br />
har sparet sig selv hjem<br />
mange gange.<br />
Af Jørgen Jensen<br />
Private tyverisikringsanlæg<br />
fungerer typisk ved, at der<br />
sendes signaler til kontrolcentralen<br />
flere gange i døgnet.<br />
Læksøgningsanlægget<br />
er tilsluttet flere følere, og<br />
der er næsten altid en indgang<br />
ledig – hvor man f.eks.<br />
kan tilslutte Dantaets alarmudgang<br />
– et potentialfrit<br />
relæ. Derved får kontrolcentralen<br />
omgående besked,<br />
hvis læksikringen f.eks. lukker<br />
ned for fjernvarmen.<br />
Læksikring med væskefølere<br />
Svend Garnæs tilføjer, at<br />
man også kan slutte væskefølere<br />
til private anlæg – det<br />
kan f.eks. være, hvis der en<br />
gang imellem kommer vand<br />
op af et gulvafløb, eller der<br />
er risiko for smeltevand fra<br />
loftet.<br />
Væskeføleren er baseret på<br />
ledningsevneprincippet og<br />
placeres blot på gulvet det<br />
sted, hvor man forventer, at<br />
væsken vil samle sig.<br />
I øvrigt er Dantaets væskefølere<br />
meget brugt i virksomhedernes<br />
server- og<br />
teknikrum. En større medicinalvirksomhed<br />
har for nylig<br />
installeret 32 væskefølere<br />
i forbindelse med indretningen<br />
af et nyt serverrum.<br />
- I dag kræver Bygningsreglementet,<br />
at man skal kunne<br />
konstatere utætheder utilgængelige<br />
steder, f.eks. i in-➤<br />
Elektroniktekniker<br />
Knud Hansen afprøver<br />
computeren i et<br />
WLP-2 læksikringsanlæg.<br />
Foto: Jørgen Jensen.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
77
78<br />
- Hvis vandet over en periode<br />
siver langsomt ud af ledningsnettet,<br />
reagerer computeren,<br />
og motorventilen lukker.<br />
Tilsvarende kan en aftapning<br />
levere en vis mængde vand,<br />
før systemet lukker ned, forklarer<br />
Svend Garnæs om<br />
Dantaets Combi læksikringssystem.<br />
Foto: Jørgen Jensen.<br />
geniørgange og installationsskakter.<br />
Ved at placere<br />
væskefølere strategiske steder<br />
i gange og skakter, opfylder<br />
man kravene. Følerne<br />
forbindes med læksikringssystemet<br />
gennem en skærmet<br />
toleder og er konfigureret<br />
som en 4-20 mA strømsløjfe.<br />
Hvis kablet klippes<br />
over eller beskadiges, går<br />
alarmen omgående.<br />
Arbejder sammen<br />
med CTS-anlæg<br />
Det mest effektive læksikringssystem<br />
til erhvervslivet<br />
består af to enheder: En til<br />
fjernvarmen og en til brugsvandet<br />
– hver evt. i kombination<br />
med op til otte tilsluttede<br />
væskefølere. Elektronisk<br />
har enhederne samme<br />
kvalitet som enhederne<br />
til private, men der er i er-<br />
hvervssystemet gjort lidt<br />
mere ud af de perifere komponenter,<br />
målere og ventiler.<br />
Der er også i erhvervssystemet<br />
gjort mere ud af udlæsningen<br />
– den sker i klar<br />
tekst på et alfanumerisk display,<br />
hvor den i privatanlægget<br />
sker på lysdioder.<br />
Erhvervssystemerne har fa-<br />
ciliteter til CTS-folket. Der<br />
er f.eks. udtag fra målerne i<br />
form af pulser, enten direkte<br />
eller skalerede, og der er<br />
RS232/RS485 kommunikation<br />
til omverdenen.<br />
Det betyder, at systemerne<br />
kan indgå i større installationer,<br />
ikke kun som alarmer<br />
men også som forbrugsmålere<br />
– selv om det er sjæl-<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
Sådan ser Combi-anlægget<br />
til private villaer ud. Øverst ses<br />
computeren, der forbindes med<br />
lysnet, følere og ventiler, derefter<br />
ses to identiske enheder med<br />
motorventil og måler til fjernvarmens<br />
frem- og returledning.<br />
Nederst ses måleren og motorventilen<br />
til brugsvandet.<br />
Foto: Dantaet a/s.<br />
dent at målerne bruges til<br />
måling af forbrug. Men målingerne<br />
kan, ifølge Svend<br />
Garnæs, bl.a. bruges til at<br />
krydre skærmbillederne<br />
med.<br />
Det er også muligt via CTSanlægget<br />
at kvittere for alarmer<br />
og genstarte systemet.<br />
Hvis en varmemester ønsker<br />
at afspærre installatio-<br />
nen gennem CTS-anlægget,<br />
kan det også lade gøre.<br />
Svigter lysnettet, afsender<br />
systemet omgående en<br />
alarm og gemmer setværdi-<br />
er og data, mens ventilerne<br />
bliver stående.<br />
Ny væskeføler på vej<br />
Kommunikationen til og fra<br />
WLP-2 er et af Dantaets<br />
læksikringssystemer til erhvervslivet.<br />
Computeren øverst udlæser<br />
teksterne i klartekst på et alfanumerisk<br />
display. Derefter ses de<br />
to enheder til fjernvarmens<br />
fremløbs- og returledning.<br />
Foto: Dantaet a/s.<br />
Dantaets erhvervssystem<br />
følger en åben protokol.<br />
- Hvis virksomheden har et<br />
CTS-anlæg er det kutyme at<br />
koble læksikringssystemets<br />
alarmudgang til anlægget,<br />
så man kan se status i læksikringssystemet<br />
på CTSkontrollen.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 79<br />
■
Cirkulationspumper<br />
til tops i europæisk energistandard<br />
Samtidig med præsentationen<br />
af en ny generation af<br />
Grundfos MAGNA-pumper,<br />
kan Europump - de europæiske<br />
pumpeproducenters<br />
brancheorganisation - introducere<br />
en ny, EU-godkendt<br />
energimærkning af cirkulationspumper.<br />
Mærkningen klassificerer<br />
cirkulationspumpernes energiforbrug<br />
på samme måde,<br />
som det kendes fra f.eks. køleskabe<br />
og elpærer. Med et<br />
genkendeligt EU-pilesymbol<br />
inddeles pumperne i kategorier<br />
fra A til G.<br />
Udgangspunktet for klassificeringen<br />
er energiforbruget<br />
80<br />
Med energibesparelser på op til 78 procent får den nye generation af Grundfos MAGNA-cirkulationspumper en<br />
topplacering i den nye europæiske energistandard<br />
i en ureguleret gennemsnitspumpe,<br />
som er<br />
energiberegnet til en placering<br />
i kategori D og E. En<br />
pumpe i kategori A betyder,<br />
at energiforbruget er 75 procent<br />
mindre end gennemsnittet<br />
af de pumper, der er<br />
installeret i dag.<br />
Det er fire år siden, at brancheforeningen<br />
på initiativ<br />
fra bl.a. Grundfos tog fat på<br />
at samle de europæiske<br />
pumpeproducenter om en<br />
fælles energimærkning. Initiativet<br />
skal ses i lyset af, at<br />
kun omkring 20<br />
procent af de cirkulationspumper,<br />
der findes i<br />
Europa, er energioptimerede.<br />
Arbejdsgruppen bag den<br />
nye energimærkning har<br />
været sat på en svær opgave,<br />
fordi der er store forskelle<br />
på opvarmningsbehov i<br />
Nord- og Sydeuropa og forskellige<br />
niveauer på den<br />
teknologiske udvikling i øst<br />
og vest.<br />
Resultatet bygger på pum-<br />
Klasse EEI<br />
Energy Efficiency Index<br />
A EEI < 0.40<br />
B 0.40 = EEI < 0.60<br />
C 0.60 = EEI < 0.80<br />
D 0.80 = EEI < 1.00<br />
E 1.00 = EEI < 1.20<br />
F 1.20 = EEI < 1.40<br />
G 1.40 = EEI<br />
pernes EEI - Energy Efficency<br />
Index - der er udregnet<br />
efter en årsenergiprofil.<br />
Klassificeringen gælder enkeltståendecirkulationspumper,<br />
hvor pumpe og<br />
motor er integreret. Pumperne<br />
er af typen vådløbere<br />
og opbygget efter centrifugalprincippet,<br />
og effekten,<br />
som pumpen optager fra elnettet,<br />
skal være mindre<br />
end 2.500 W.<br />
Klassificeringen følger EUprincipperne<br />
Med en inddeling i kategorier<br />
fra A-G har Europump<br />
fulgt den standard, som allerede<br />
er skabt for EU-godkendte<br />
energimærkninger.<br />
Kategoriseringen af de enkelte<br />
cirkulationspumper<br />
sker efter pumpernes evne<br />
til at spare energi i forhold<br />
til en gennemsnitlig pumpe.<br />
En sådan pumpe er placeret<br />
i kategori D og E.<br />
Her er en oversigt over kravene<br />
til pumpernes energibesparelser<br />
i de enkelte kategorier:<br />
Med underskrivelse af aftalen<br />
om energimærkning forpligter<br />
virksomhederne sig<br />
til at energimærke alle cirkulationspumper<br />
i fremtiden.<br />
fire europæiske pumpeproducenter<br />
har tiltrådt<br />
aftalen. Tilsammen dækker<br />
de omring 80 procent af<br />
markedet for cirkulationspumper<br />
i Europa.<br />
■<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
81
Sintermetal<br />
kan sikre stærkt gevind<br />
Undersøgelser på Ingeniørhøjskolen<br />
i Århus viser, at<br />
sintergods er bedre end emner<br />
i konventionelt stål på<br />
flere felter. Ét af områderne<br />
er indvendigt gevind, hvor<br />
styrken kan være op til 44<br />
procent højere.<br />
Sintergods fremstilles af<br />
metalpulver, som kan tilsættes<br />
forskellige legeringselementer<br />
og derved er det<br />
muligt at give emnerne<br />
stort set de egenskaber,<br />
man ønsker.<br />
Virksomheden FJ Sinterme-<br />
82<br />
Traditionelt bliver produkter i sintermetal ofte valgt fra, men undersøgelser peger<br />
på, at man med fordel kan vælge sintermetallet i en række tilfælde.<br />
Ja tak. Jeg ønsker Blå besejlingsliste/Rød<br />
transportliste tilsendt.<br />
Pris: kr. 666,- (ekskl. moms)<br />
(Forsendelse og ekspeditionsgebyr: kr. 37,-)<br />
Jeg ønsker yderligere information om<br />
annoncering/optagelse i næste udgave.<br />
Kupon sendes til: TechMedia A/S<br />
Naverland 35, 2600 Glostrup, Fax: 43 24 26 26<br />
tal har opbygget dokumentation<br />
for, hvilke helt konkrete<br />
fordele, der ligger i anvendelsen<br />
af sintret gods.<br />
Ingeniørhøjskolen i Århus<br />
har gennemført et semesterprojekt<br />
om forskellen på<br />
styrken af gevind i sintermetal<br />
og i massivt stål.<br />
Undersøgelsen dokumenterer<br />
styrkeforholdet mellem<br />
gevind skåret i henholdsvis<br />
emner i sintermetal og emner<br />
i massivt stål. Resultaterne<br />
viser forskelle i styrken<br />
på op til 44 procent i<br />
sintermaterialernes favør.<br />
Navn:<br />
Firma:<br />
Adresse:<br />
Forskellen skyldes, at strukturen<br />
i sintermetal medfører,<br />
at det naturligt tilpasser<br />
sig den konkrete gevindstigning<br />
på bolten under<br />
den belastning, som opstår,<br />
når bolten skrues i. Derved<br />
bliver kontakten mellem de<br />
to gevind langt bedre, med<br />
en højere trækstyrke til følge.<br />
Det samlede resultat af undersøgelsen<br />
kan bl.a. udnyttes<br />
i konstruktionsmæssig<br />
sammenhæng, da der nu er<br />
mulighed for at gøre målrettet<br />
brug af pulvermetallurgi-<br />
Postnr: By:<br />
Telefonnummer:<br />
ens fordele i gevindsamlinger.<br />
En kombination af et<br />
emne i sintergods og et<br />
emne i konventionelt materiale<br />
give en stærkere gevindsamling.<br />
■<br />
FJ Sintermetal<br />
Firmaet FJ Sintermetal er en<br />
del af FJ Industries, som har<br />
omkring 200 ansatte og er sammensat<br />
af tre divisioner<br />
FJ Sintermetal fremstiller sintrede<br />
emner i mange legeringer<br />
og i både små og store serier.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
83
Trådløs styring af gulvvarme<br />
Som den første på markedet<br />
lancerer Danfoss et nyt trådløst<br />
styringssystem til gulvvarme.<br />
Styringssystemet -<br />
CF2 – kan sikre lune gulve<br />
selv midt i sommerheden.<br />
Udover at fungere som en<br />
almindelig regulator har<br />
CF2 en særlig rumtermostat<br />
med en indbygget infrarød<br />
gulvsensor, der måler og justerer<br />
gulvets temperatur<br />
uafhængigt af rummet temperatur.<br />
Den ønskede gulvtemperatur<br />
indkodes på termostaten,<br />
hvorefter systemet<br />
sørger for resten.<br />
Systemet giver desuden<br />
mulighed for at indstille<br />
temperaturen særskilt i<br />
hvert enkelt rum og dermed<br />
sikres en optimal indregulering<br />
af hele gulvvarmeanlægget<br />
og en meget høj varmekomfort.<br />
Med systemet<br />
præsenterer Danfoss samtidig<br />
en række avancerede<br />
funktioner som bl.a. trådløs<br />
to-vejskommunikation,<br />
fjernbetjening af systemet<br />
og en senderækkevidde på<br />
over 100 meter ved hjælp af<br />
en repeater.<br />
Sikker forbindelse<br />
Som det eneste på markedet<br />
har det nye CF2 anlæg<br />
84<br />
en Link-test, der sikrer en<br />
unik to-vejskommunikation<br />
mellem rumtermostaten og<br />
Master Regulatoren – inden<br />
rumtermostaten bliver fastmonteret.<br />
Nu kan masteren<br />
ikke blot sende besked til<br />
rumtermostaten – rumtermostaten<br />
kan også svare, at<br />
beskeden er modtaget.<br />
Skaber rækkevidden eller<br />
omgivelserne problemer for<br />
den trådløse modtagelse,<br />
kan systemet udvides med<br />
den nyudviklede CF-RU repeater.<br />
Repeateren indsættes<br />
mellem rumtermostaten<br />
og regulatoren, så den kan<br />
videresende signalet, og<br />
dermed bliver der mulighed<br />
for at forlænge senderækkevidden<br />
til over 100 meter<br />
mellem Master Regulator,<br />
rumtermostater og en eventuel<br />
fjernbetjening.<br />
Master Regulatoren kan understøtte<br />
op til tre repeatere,<br />
der er forbundet i en serie<br />
mellem en rumtermostat<br />
og regulatoren. Det er muligt<br />
at koble flere serier af<br />
Repeatere til én Master Regulator.<br />
Vægplaceret gulvafløb<br />
Vægplacerede gulvafløb har<br />
forvandlet de nødvendige<br />
afløb til at blive aktive designelementer.<br />
Det er firmaet<br />
Unidrain A/S, som står<br />
bag den spændende udvikling.<br />
Senest er sortimentet<br />
udvidet til også at omfatte<br />
gulvafløb, der placeres helt<br />
ude i hjørnet.<br />
Den nye hjørnemodel - System<br />
2000 hjørneafløb - bygger<br />
på det samme koncept<br />
som de øvrige vægplacerede<br />
gulvafløb fra Unidrain.<br />
Når et afløb er placeret traditionelt<br />
- midt på gulvet -<br />
kræves fald fra fire sider, så<br />
vandet kan blive ledt ned<br />
mod afløbet. Desuden skal<br />
gulvfliserne skæres til, så de<br />
passer omkring afløbet. Når<br />
afløbet placeres langs væg-<br />
Akkubore- og<br />
skruemaskiner med<br />
HD-O-Pack batterier<br />
Bosch, som gennem mange<br />
år har satset på at udvikle<br />
effektive og kraftige<br />
akkumaskiner, er nu klar<br />
med et nyt batterisystem<br />
- D-O-Pack batterier til<br />
Bosch’ professionelle akkumaskiner.<br />
HD-O-Pack<br />
batterier kan klare fuld<br />
opladning på en halv time<br />
mod tidligere en time og<br />
kan desuden klare 50 procent<br />
flere opladninger. De<br />
nye batterier bygger på<br />
en nyudviklet batteriteknologi<br />
med temperaturreguleredealuminiums-kølestave.<br />
Batterisystemet leveres<br />
som standard til hele Heavy<br />
Duty-serien – bl.a. de<br />
populære 14.4 Volts bore/<br />
skruemaskiner. Systemet<br />
kan anvendes til opladning<br />
af alle Bosch-batterier<br />
- både NiCd og NiMH.<br />
gen eller i hjørnet, kan man<br />
have en plan gulvflade med<br />
hele fliser og et jævnt fald<br />
fra kun én side.<br />
Desuden er der den praktiske<br />
fordel, at man ikke længere<br />
står på afløbet, når<br />
man er i bad, ligesom hele<br />
arbejdet for håndværkerne<br />
med at montere afløbet og<br />
afrette gulvet er langt Det<br />
vægplacerede afløb er forsynet<br />
med lodrette vægflanger,<br />
der danner en sikker og<br />
vandtæt overlapning med<br />
vægbeklædningen.<br />
Afløbsarmaturerne er i rustfrit<br />
stål og leveres i forskellige<br />
længder og med forskellige<br />
designmønstre på ristene.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
85
Berøringsfrie armaturer<br />
Med det nye armatur fra<br />
Oras - Oras Ventura – skal<br />
man ikke røre armaturet for<br />
at få vand, men blot føre<br />
hænderne forbi siden af hanen.<br />
Oras Ventura har som<br />
det første armatur til danske<br />
badeværelser både en berøringsfri<br />
og en manuel indstilling.<br />
Blødt barberskum eller<br />
skummende sæbe på hænderne<br />
havner normalt hurtigt<br />
på hanen og sætter<br />
grimme pletter på den blanke<br />
overflade. Med den nye<br />
Oras Ventura åbnes der for<br />
det tempererede vand, når<br />
hænderne føres forbi siden<br />
af hanen. Hanen efterlades<br />
uden snavs og sæberester.<br />
Resultatet er, at både hygiejnen<br />
og udseendet omkring<br />
vasken er i top.<br />
De intelligente sensorer på<br />
siden fanger umidelbart<br />
hændernes bevægelse, lader<br />
vandet løbe. Hanen lukker<br />
86<br />
automatisk efter den forprogrammerede<br />
tid.<br />
Oras lancerer den nye hane<br />
på baggrund af en undersøgelse,<br />
der dokumenterer, at<br />
vandet på badeværelset to<br />
ud af tre gange indstilles til<br />
nøjagtig den samme temperatur<br />
og vandstyrke.<br />
Det er netop den indstilling,<br />
den intelligente hane husker<br />
og automatisk lader<br />
løbe, når hænderne føres<br />
forbi siden af hanen, derfor<br />
er det nye armatur både<br />
praktisk og vandbesparende.<br />
To vandhaner i én<br />
På badeværelset er der desuden<br />
brug for mere end<br />
tempereret vand, derfor kan<br />
vandet også reguleres manuelt<br />
på helt traditionel vis<br />
med et greb, så hanen kan<br />
give koldt vand til tandbørstning<br />
og varmt vand til<br />
rengøring.<br />
TV-inspektion<br />
af rør og afløb<br />
Et nyt TV-inspektionssystem<br />
fra Rothenberger arbejde<br />
mobilt og uafhængigt<br />
af en ekstern strømforsyning.<br />
Med et 18 V /<br />
1,4 Ah NiCd-batteri, kan<br />
kameraet arbejde i op til<br />
2,5 timer. Desuden er kameraet<br />
forsynet med ledning<br />
(230V), så når kameraet<br />
arbejder med nettilslutning,<br />
oplades batteriet<br />
automatisk via den<br />
indbyggede oplader.<br />
Inspektionssystemet kan<br />
anvendes til hulrum og<br />
rør i diametre fra 50 til<br />
150 mm. Systemet er forsynet<br />
med et fleksibelt<br />
kamerahoved med en<br />
diameter på 33 mm, som<br />
let går igennem bøjninger.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
Ny armaturteknik<br />
Udviklingen inden for indeklimasystemer<br />
har nu taget<br />
et stort skridt fremad, som<br />
giver store forenklinger i arbejdet<br />
med ventilation.<br />
Lindab Ventilation A/S har<br />
udviklet et nyt armatur for<br />
indblæsning og udsugning.<br />
Det bygger på en patentansøgt<br />
idé og forenkler både<br />
projekteringen, installationen<br />
og rengøringen af ar-<br />
maturet samtidig med, at<br />
lydniveauet reduceres.<br />
Det nye armatur – Facilis –<br />
har en unik konstruktion.<br />
Når man har defineret sine<br />
ønsker til armaturets tryktab<br />
og volumenstrøm, så løser<br />
Facilis resten.<br />
Armaturet leveres med en<br />
tryktabsplade, der sikrer, at<br />
den ønskede volumenstrøm<br />
opnås.<br />
I traditionelle anlæg har det<br />
tidligere været nødvendigt<br />
Effektiv lodning<br />
Rothenberger har netop<br />
lanceret et komplet koncept<br />
med MAPP Gas.<br />
MAPP-gas benytter en gas<br />
formel, som er fri for butadin,<br />
og som sikrer, at gasproduktet<br />
kan fremstilles i<br />
en konstant kvalitet.<br />
Rothenberger MAPP-gas<br />
at indregulere hvert enkelt<br />
armatur for at opnå dette,<br />
og det er sket via en fordelingsboks<br />
med et indbygget<br />
reguleringsspjæld, der er<br />
monteret over armaturet.<br />
Armaturets enkle konstruktion<br />
betyder desuden, at Facilis<br />
let – og uden brug af<br />
værktøj kan adskilles, når<br />
det skal gøres rent. Når alle<br />
dele er sat på plads igen,<br />
skal der ikke foretages en<br />
efterfølgende indregulering,<br />
sådan som man kender det<br />
fra traditionelle armaturer.<br />
En eventuel tilpasning til<br />
ændrede forhold i lokalet<br />
sker ved at udskifte tryktabspladen.<br />
Den samlede indbygningshøjde<br />
er mindre, fordi der<br />
ikke længere er behov for en<br />
trykfordelingsboks oven<br />
over armaturet. Den samlede<br />
indbygningshøjde på Facilis<br />
er på 195-270 mm - afhængig<br />
af kanaltilslutningen.<br />
giver høje temperaturer og<br />
brænder længe, så der er<br />
mulighed for store driftsbesparelser.<br />
Sidst kan nævnes, at gassen<br />
leveres i en let og miljøvenlig<br />
aluminiumsdåse,<br />
som kun vejer ca. halvdelen<br />
af, hvad en almindelig<br />
dåse af stål vejer.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 87
Elopvarmet sne- og dråbeudskiller<br />
Munters har designet et nyt<br />
afisningssystem, som effektivt<br />
fjerner snepartikler og<br />
regn, og forhindrer indsugningsfiltrene<br />
i at blive tilstoppet<br />
med sne og is. Den<br />
nye fugtelimineringsmodel<br />
DFH er installationsklar<br />
og konstrueret til<br />
at kunne bruges som<br />
luftindtag i kolde miljøer<br />
og ved høj fugtighed<br />
Is kan blokere den<br />
åbne flade på et luftindtag<br />
på 30 minutter<br />
og medføre en total<br />
standsning af luftindtaget.<br />
Tilstopning af<br />
filteret på grund af<br />
snepartikler forårsager ekstra<br />
tryktab og reducerer<br />
luftmængden til kritiske niveauer.<br />
Hvis sne ødelægger<br />
Trykudligner<br />
VVS-installatører behøver<br />
ikke længere at etablere et<br />
afløb, når de skal installere<br />
en vandvarmer eller en mindre<br />
fjernvarmeunit i et hus.<br />
De kan i stedet benytte en<br />
nyudviklet ventil – en trykudligner<br />
fra Danfoss, der<br />
ikke kræver afløb, og som<br />
kan optage vandudvidelsen<br />
Korrosionsbeskyttelse<br />
88WWW<br />
DARINCO<br />
DC TEKNIK<br />
filteret, kan et eftersyn være<br />
nødvendigt, inden luftindtaget<br />
fungerer igen.<br />
DFH-modellen består af to<br />
enheder - en dråbeudskiller<br />
og en kontrolenhed. Udskil-<br />
leren har vertikale profiler<br />
forsynet med varmeaggregater.<br />
Opfangede sne- og<br />
haglpartikler smelter, når de<br />
i et mindrevarmtvandssystem<br />
uden at<br />
lække<br />
vand.<br />
Trykudligneren<br />
er konstrueret<br />
til at optage<br />
vandudvidelsen i pladevarmeveksleren<br />
på en Danfoss<br />
Redan unit. Vandudvidelsen<br />
i installationen optages i et<br />
lukket kammer i trykudligneren.<br />
I modsætning til en<br />
konventionel sikkerhedsventil<br />
er der ikke afblæsningsrør<br />
fra AVE trykudligneren,<br />
og derfor skal der<br />
ikke etableres afløb for sikkerhedsventilen/vandvarmeren.<br />
Elysator gør sort<br />
vand klart og beskytter<br />
kedel- og<br />
køleanlæg.<br />
Tlf. 3871 0826<br />
www. Darinco.com<br />
kommer i berøring med den<br />
opvarmede flade. De sublimerede<br />
eller smeltede partikler<br />
strømmer derefter ned<br />
og tømmes ud af elimineringsenheden<br />
via en opvarmet<br />
udgang. Kontrolenheden<br />
sikrer, at der kun bruges<br />
el, når det er nødvendigt.<br />
Afhængigt af anvendelsesområdet<br />
kan kontrolenheden<br />
omfatte en integreret<br />
FI-afbryder, sensorer<br />
og ekstra el-komponenter.<br />
Sne- og dråbeudskilleren<br />
DHF kan konfigureres til individuelle<br />
funktioner og installationsmiljøer,<br />
så man<br />
kan få de mest omkostningseffektive<br />
løsninger.<br />
Sne- og dråbeudskilleren er<br />
korrosionsbestandig og kræver<br />
kun lidt vedligeholdelse.<br />
Spejlskab med lys<br />
Emco Asis er en ny serie<br />
lysspejlskabe fra fra Emco,<br />
hvor praktisk opbevaring<br />
kombineres med et æstetisk<br />
design. Serien omfatter bl.a.<br />
en række lysspejlskabe med<br />
mange finesser og en række<br />
nye opbevaringsmoduler,<br />
der enten kan bygges ind i<br />
muren eller blot hænges direkte<br />
på væggen.<br />
Asis opbevaringsmodul er<br />
ideel til at skjule f.eks. toiletbørste,<br />
toiletpapir og hårtørrer.<br />
Asis Modul fås både med og<br />
Digital rotationslaser<br />
FL 400 HA-G er en fuldautomatisk,<br />
digital rotationslaser<br />
med tovejsfald til<br />
udendørs brug fra Laser-<br />
Prof.<br />
Den er forsynet med en<br />
Mask-funktion, som gør, at<br />
maskinens laserlys kan slås<br />
fra på en, to, tre eller alle<br />
fire sider, så man kan undgå<br />
fejlrefleks af laserstrålen,<br />
hvis den spejler sig i glaseller<br />
aluminiumsoverflader<br />
i nærheden. Laserens tiltfunktion<br />
minimerer risiko-<br />
Designradiatorer<br />
Kriss Trading er klar til at<br />
lancere et program i designradiatorer<br />
til rumopvarmning.<br />
Der er tale om<br />
radiatorer i innovativt og<br />
banebrydende design.<br />
Radiatorerne er i aluminium<br />
og rustfrit stål, som<br />
fås i forskellige overfader<br />
og med en ydelse, der<br />
passer med kravene til<br />
rumopvarmning.<br />
uden lys, elstik og oplåselig<br />
boks. Desuden fås den med<br />
lysdæmper og justerbar sensor.<br />
en for fejlmålinger yderligere,<br />
fordi den sikre, at laseren<br />
stopper, hvis den bliver<br />
flyttet og først starter igen,<br />
når den bliver aktiveret.<br />
Laseren har en arbejdsrækkevidde<br />
på 600 m i diameter<br />
med en nøjagtighed på<br />
± 0,5 mm på 10 m.<br />
FL 400 HA-G udført i en<br />
ekstra kraftig, gummibeskyttet<br />
udgave og leveres<br />
med bl.a. fjernbetjening,<br />
sensor og kikkert.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
89
Tester sikkerhedsventiler under drift<br />
Normalt testes sikkerhedsventiler<br />
hvert år. To ud af<br />
tre gange er det tilstrækkeligt<br />
at teste on-site, og derved<br />
undgår man i de fleste<br />
tilfælde at skulle skille ventilerne<br />
ad og teste dem på<br />
traditionel vis.<br />
Som hovedregel kan man<br />
sige, at det kun er nødvendigt<br />
hvert tredie år at lade<br />
værket ligge stille eller<br />
standse produktionen for at<br />
tjekke ventilerne.<br />
De nye muligheder er kom-<br />
Arkitektur på badeværelset<br />
Tidløst design, som passer<br />
ind i brugernes ønsker om<br />
at få indrettet et sofistikeret<br />
og funktionelt badeværelse,<br />
har været ledetråd, da Duravit<br />
udviklede den nye Architec-serie.<br />
Serien var i begyndelsen<br />
tænkt til den offentlige<br />
sektor, men er ble-<br />
90<br />
met i forbindelse<br />
med nyt testudstyr<br />
fra firmaet Grønbech<br />
& Sønner AS.<br />
Det giver store besparelser<br />
– både i<br />
forbindelse med<br />
montørtid og set i<br />
forhold til drifttab.<br />
Det nye testudstyr er<br />
enkelt og praktisk og<br />
udviklet med fokus<br />
på, at det skal være<br />
nemt at transportere,<br />
og både computer og testbænk<br />
er monteret på en<br />
vet et populært<br />
valg for<br />
private.<br />
Serien er<br />
netop blevet<br />
udvidet med runde og<br />
firkantede vaske, der har en<br />
vogn, som montøren kan<br />
have med i bilen og hurtigt<br />
flot yderkant, som slutter til<br />
bordpladen.<br />
Nyt rotationsarmatur<br />
Lindab Ventilation har lanceret<br />
en forbedret version<br />
af rotationsarmaturet RCM.<br />
Den mekaniske konstruktion<br />
er forbedret, så indblæsningsfunktionen<br />
er blevet<br />
mere driftsikker.<br />
Det nye RCM-armatur kan<br />
nu fås med en termisk actuator.<br />
Det betyder, at<br />
vinklen på rotationslamellerne<br />
- og dermed spred-<br />
Instrumentbog<br />
Efter fusionen mellem Elmanet<br />
og New Instruments til<br />
det fælles firma Elma Instruments<br />
A/S er det nye firma<br />
klar til at udsende et stort,<br />
instrumentkatalog – Instrumentbogen<br />
– med et bredt<br />
program inden for test- og<br />
måleudstyr til bl.a. el-, VVSog<br />
ventilationsbranchen.<br />
Instrumentbogen er på 200<br />
sider. Blandt nyhederne kan<br />
nævnes nyt RMS multimeter<br />
med indbygget installations-<br />
og LAN tester, ny in-<br />
og nemt kan manøvrere<br />
rundt.<br />
Benny Poulsen fra Grønbech<br />
& Sønner har udviklet testudstyret<br />
på grundlag af<br />
mange års praktisk erfaring<br />
med sikkerhedsventiler. Udstyret<br />
er baseret på, at man<br />
sætter hydraulik på den<br />
ventil, der skal testes. Der<br />
trækkes, gennem en elektronisk<br />
vejecelle, med x antal<br />
kilo i spindlen. Trækket omregnes<br />
ved hjælp af en computer<br />
til BARO, og via vejecellen<br />
og en elektronisk<br />
længdemåler, er man i<br />
stand til at fastslå ventilens<br />
åbningstryk.<br />
De runde vaske fås i diametre<br />
fra 33,5 cm og op til 50<br />
cm, mens de firkantede fås i<br />
dimensioner fra 40 cm og<br />
op til 50 cm.<br />
Serien leveres med den rengøringsvenlige<br />
overflade<br />
wondergliss.<br />
ningsbilledet – reguleres<br />
automatisk af temperaturen<br />
i indblæsningsluften.<br />
Der er tale om en enkel og<br />
driftsikker løsning, som<br />
desuden sparer udgifterne<br />
til elinstallationer.<br />
Armaturet kan benyttes til<br />
både horisontal og vertikal<br />
indblæsning og er især velegnet<br />
til brug i højloftede<br />
lokaler.<br />
stallationstester<br />
med<br />
indbyggetsikringstabel<br />
og automatisk<br />
godkendelse, nyt håndholdt<br />
scop med multimeter og<br />
harmonisk analyse samt et<br />
separat afsnit med et bredt<br />
program inden for termografering.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
Ramirent<br />
Nordens største materieludlejer,<br />
Ramirent, har netop<br />
haft 50 års jubilæum.<br />
Ramirent står stærkt – både<br />
internationalt og i Danmark,<br />
hvor virksomheden gennem<br />
opkøb af virksomheder som<br />
Altima A/S og Treffco A/S<br />
er blevet en toneangivende<br />
aktør i branchen.<br />
Ramirent i Danmark har 16<br />
afdelinger fordelt over hele<br />
landet. Virksomheden udlejer<br />
bygge- og anlægsmaskiner<br />
samt bl.a. lifte, stillads,<br />
skurvogne og pavilloner.<br />
Ramirent tilbyder totalløsninger<br />
til byggepladser,<br />
hvor også projektering,<br />
planlægning, rådgivning,<br />
drift og vedligehold på byggepladsen<br />
indgår.<br />
Metalbuen <strong>12</strong>-20<br />
2750 Ballerup<br />
Tlf. 38 17 17 17 / 21 42 43 05<br />
www.iss-specialservice.dk<br />
Hans Buch<br />
Det japanske firma Yamatake,<br />
der har fremstillet instrumenter<br />
til procesautomatisering<br />
og bygningsteknik<br />
siden 1906, repræsenteres<br />
nu af Hans Buch A/S på<br />
det danske marked.<br />
Hans Buch A/S har gennem<br />
mange år været en kendt leverandør<br />
af procesinstrumenter<br />
til industrien. Med<br />
overtagelsen af Yamatakeagenturet<br />
styrkes sortimentet<br />
yderligere.<br />
På det asiatiske marked står<br />
Yamatake for 35 procent, og<br />
er en af de meget fremtrædende<br />
leverandører af produkter<br />
inden for procesautomatisering<br />
og bygningsautomatik.<br />
Yamatake står især særdeles<br />
stærkt på flow- og trykmåling<br />
samt regulatorer.<br />
Desuden kan nævnes komplette<br />
programmer inden for<br />
industrielle sensorer, kon-<br />
Medlem af NADCA<br />
National Air Duct Cleaners Association i USA<br />
trolventiler, touchscreen<br />
terminaler og processtyringssoftware.<br />
DESMI A/S<br />
DESMI A/S har styrket sin<br />
salgsorganisation i Danmark<br />
med to nye medarbejdere:<br />
Michael Thye er blevet ansat<br />
som ekstern salgsingeniør<br />
i Salg & Service Øst,<br />
som dækker<br />
Danmark øst<br />
for Storebælt.<br />
Michael<br />
Thye kommer<br />
til at arbejde<br />
med<br />
salg til offentlige forsyningsvirksomheder<br />
– bl.a. fjernvarme<br />
og spildevand.<br />
Jan S. Husum er blevet ansat<br />
som projektkoordinator.<br />
Han skal varetage gennemførelse<br />
af projekter inden for<br />
Ventilationsservice<br />
Indoor Air Quality<br />
Vi udarbejder serviceaftaler med udgangspunkt i<br />
kundens behov – samt en god økonomi<br />
Vi udfører også:<br />
spildevandsområdet,<br />
hvor DESMI<br />
har suppleret<br />
eget program<br />
med<br />
eneforhandlingen<br />
af<br />
ABS og<br />
Pumpex pumper.<br />
Star-Pipe A/S<br />
Per Banke er blevet ansat<br />
hos Star Pipe<br />
som salgschef<br />
for Danmark.<br />
Per Banke er<br />
uddannet ingeniør<br />
og<br />
har i mange<br />
år arbejdet i<br />
fjernvarmebranchen - først<br />
som rådgivende ingeniør og<br />
senere som produktchef og<br />
area sales manager hos<br />
Danfoss.<br />
Tilstandsrapporter på ventilationskanaler<br />
og anlæg<br />
Rensning af kanaler, anlæg og andre komponenter<br />
Energiberegninger på ventilationsanlæg<br />
Rensning og dokumentation i forbindelse<br />
med skimmelsvamp<br />
Bakterie- og skimmelmåling i ventilationsanlæg<br />
og kanaler<br />
Alt udføres i overensstemmelse med et kompetent<br />
kvalitetsstyringssystem.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 91
HVAC magasinets Leverandørregister 2005/06<br />
92<br />
Nu kan du bestille<br />
I HVAC magasinets Leverandørregister (<strong>12</strong>. årgang)<br />
finder du oplysninger om 640 leverandører og<br />
mere end 800 brancherelevante produkter.<br />
Registret er på ca. 70 sider (A4-format) og<br />
indeholder 4 registre i én bog.<br />
▼<br />
▼<br />
▼<br />
▼<br />
Firmaregister<br />
Produktregister<br />
Agenturregister<br />
Serviceydelser<br />
Pris: Kr. 308,75 (inkl. moms)<br />
(Ekskl. eksp. gebyr og porto: Kr. 37,-)<br />
Send kuponen allerede i dag. Portoen er betalt.<br />
Eller kontakt TechMedia kundeservice på<br />
telefon 4324 2666, fax 4324 2626.<br />
Så er du sikker på at få dit eksemplar af<br />
HVAC magasinets nye leverandørregister.<br />
Udkom i oktober<br />
Jeg ønsker at bestille stk.<br />
HVAC magasinets Leverandørregister 2005/06<br />
Udkom i oktober<br />
Pris: Kr. 308,75 (inkl. moms)<br />
(Ekskl. eksp. gebyr og porto: Kr. 37,-)<br />
Navn: ...............................................................................................<br />
Stilling: .............................................................................................<br />
Firma: ..............................................................................................<br />
Selskabsform: ..................... Debiteres privat: ❑ Debiteres firma: ❑<br />
Adresse: ...........................................................................................<br />
Postnr.: ........................... By: ................... Telefon: .......................<br />
TechMedia A/S<br />
Naverland 35<br />
+++ 8062 +++<br />
2600 Glostrup<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
TAC<br />
Ved at fusionere med Invensys<br />
Bygnings Systemer er<br />
TAC A/S nu blevet Danmarks<br />
største totalleverandør<br />
af bygningsautomatik til<br />
styring af<br />
bl.a. indeklima,energiforbrug,adgangskontrol<br />
og tv-overvågning.<br />
De<br />
to selskaber<br />
omsatte i<br />
2004 for tilsammen<br />
325 millioner kroner.<br />
I praksis betyder fusionen,<br />
at selskaberne samler deres<br />
aktiviteter og 250 medarbejdere<br />
på tre adresser: Hovedkontoret<br />
ligger i Herlev,<br />
mens de to regionskontorer<br />
bliver placeret i Odense og<br />
Århus, hvor Invensys hidtil<br />
har haft kontorer.<br />
En af TAC’s største igangværende<br />
opgaver herhjemme<br />
er det system, som skal<br />
styre indeklimaet i DR Byens<br />
nye multimediehus i<br />
Ørestaden.<br />
Bygningsautomatik er et<br />
forretningsområde med muligheder<br />
for kraftig vækst,<br />
og adm. direktør Thomas<br />
Holst mener, at TAC med<br />
fusionen kan sikre sig en<br />
væsentlig del af denne<br />
vækst:<br />
Fusionen med Invensys betyder,<br />
at firmaet dækker<br />
hele spektret af integrerede<br />
løsninger. Et eksempel er<br />
elektroniske følere, som kan<br />
anvendes til mange formål:<br />
De kan overvåge og styre<br />
rummets temperatur, ventilation,<br />
solafskærmning og<br />
eventuel aircondition –<br />
samtidig med, at de fungerer<br />
som tyverialarmer.<br />
TAC A/S er en del af TACkoncernen,<br />
som ejes af det<br />
franske Schneider Electric –<br />
verdens førende specialist<br />
inden for el og automation<br />
med en forventet omsætning<br />
på 4,8 milliarder kroner<br />
i 2005.<br />
Invensys Bygnings Systemer<br />
var indtil fusionen en<br />
del af Invensys ABS EMEA<br />
(Advanced Building Systems<br />
– Europa, Mellemøsten<br />
og Afrika). Dette selskab<br />
blev i juni opkøbt af<br />
Schneider Electric.<br />
Milton A/S<br />
Jens Nielsen er blevet ansat<br />
som salgskonsulent i region<br />
øst hos Milton A/S. Jens<br />
Nielsen er oprindeligt uddannet<br />
i vvsbranchen<br />
og<br />
har siden arbejdet<br />
som<br />
sælger af<br />
tekniske produkter<br />
hos<br />
forskellige<br />
leverandører,<br />
senest hos Invensys APV.<br />
Morten G. Sørensen er blevet<br />
ansat som salgskonsulent<br />
i region<br />
syd hos Milton<br />
A/S.<br />
Morten G<br />
Sørensen er<br />
uddannet<br />
som vvs-tekniker/gasogvandmester<br />
og kommer fra en stilling<br />
som produktchef hos<br />
Lindab.<br />
Sbi<br />
Seniorforsker på Sbi Henrik<br />
N. Knudsen, 43 år, er blevet<br />
optaget som medlem af The<br />
International Academy of<br />
Indoor Air Sciences. Det<br />
skete på en international<br />
konference om indeklima og<br />
luftkvalitet, som for nylig<br />
blev afviklet i Beijing, Kina.<br />
Akademiet består af ca. 100<br />
af verdens førende indeklimaeksperter.Medlemskab<br />
af<br />
akademiet<br />
er udtryk<br />
for<br />
at man<br />
har bidragetafgørende<br />
til den<br />
internationale<br />
forskning i luftkvalitet.<br />
Henrik N. Knudsen har si-<br />
den 1995 været ansat ved<br />
Statens Byggeforskningsinstitut,<br />
hvor han bl.a. forsker<br />
i, hvordan forskellige byggematerialer<br />
- f.eks. gulvbelægning<br />
og maling - påvirker<br />
indeklimaets luftkvalitet<br />
og dermed virker ind på<br />
menneskers sundhed og<br />
komfort.<br />
Geberit A/S<br />
Lars Risager, 40 år, er blevet<br />
ansat hos<br />
Geberit A/S<br />
med ansvar<br />
for det nordiske<br />
marked.<br />
Lars Risager<br />
er HD (A) +<br />
(R) fra Handelshøjskolen<br />
SIMI. Han kommer fra<br />
LEGO Gruppen, hvor han<br />
bl.a. har været direktør for<br />
det sydeuropæiske marked -<br />
Frankrig, Italien, Spanien og<br />
Portugal – med hovedkontor<br />
i Milano, samt været direktør<br />
for det nordeuropæiske<br />
marked - Norden og Benelux-landene.<br />
Tidligere har Lars Risager<br />
gennem en årrække været<br />
ansat hos A.P. Møller.<br />
GEA Klimateknik ApS<br />
Hans-Henrik Krog er tiltrådt<br />
som direktør hos GEA Klimateknik<br />
ApS. Hans-<br />
Henrik Krog<br />
får ansvaret<br />
for GEA Klimatekniks<br />
samlede aktiviteter<br />
i<br />
Danmark.<br />
Han har<br />
mange års erfaring fra tidligere<br />
ansættelse hos bl.a.<br />
Novenco og Honeywell,<br />
hvor han har haft tæt kontakt<br />
til ventilatonsbranchen<br />
og rådgivende ingeniører.<br />
Carsten<br />
Scholdager<br />
er tiltrådt<br />
som salgschef<br />
hos<br />
GEA Klimateknik<br />
ApS.<br />
Carsten<br />
Scholdager<br />
får ansvaret for salg af ventilationsaggregater,decentrale<br />
ventilationssystemer<br />
samt svømmehalsaggregater.<br />
Carsten Scholdager bliver<br />
ansvarlig for kontakten til<br />
ventilationsentreprenørerne<br />
og rådgivende ingeniørfirmaer<br />
inden for sit område.<br />
Han har mange års erfaring<br />
fra tidligere ansættelse hos<br />
Exhausto, Novenco, NK Industri<br />
og senest fra Bevent-<br />
Rasch.<br />
Risø<br />
Den 55-årige forsker Kim Pilegaard<br />
er blevet udnævnt<br />
til chef for Risøs Afdeling for<br />
Biosystemer. Afdelingen<br />
beskæftiger sig med bioenergi,<br />
sundhedsteknologi<br />
og samspillet mellem klima<br />
og økosystemer.<br />
Kim Pilegaard er uddannet<br />
som cand.scient. i biologi<br />
og har desuden en ph.d.grad<br />
i miljøbiologi. Han har<br />
været ansat på Forskningscenter<br />
Risø siden september<br />
1981 og har i godt et år<br />
været konstitueret afdelingschef<br />
i Afdelingen for<br />
Biosystemer. Han har gennem<br />
årene opbygget stor ledelseserfaring<br />
gennem projektledelse,<br />
programledelse<br />
og afdelingsledelse.<br />
IKM A/S<br />
IKM A/S, der er et datterselskab<br />
af Ribe Jernindustri A/S,<br />
har ansat Jann Holm Jensen<br />
som salgsingeniør.<br />
Jann Holm Jensen er 38 år<br />
og vil få ansvaret for IKM’s<br />
aktiviteter i<br />
det nordlige<br />
Midtjylland<br />
og hele<br />
Nordjylland,<br />
hvor han i<br />
øvrigt også<br />
bor privat.<br />
Han har gennem<br />
flere år samarbejdet<br />
med arkitekter og rådgivere<br />
- bl.a. gennem salg af anlæg<br />
til komfortventilation og naturlig<br />
ventilation, så han er<br />
godt kendt med branchen.<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 93
Kurser & temamøder<br />
EFTERÅR 2005/FORÅR2006<br />
Kurser<br />
November 2005<br />
K 113-8<br />
Lyd i VVS-anlæg<br />
24. november<br />
Ballerup<br />
K 195-6B<br />
Industri- og procesventilation<br />
Modul B<br />
29. – 30. november<br />
Middelfart<br />
December 2005<br />
K 200-2<br />
Kom i gang med Multizone beregning<br />
1. december<br />
Århus<br />
Januar 2006<br />
K 600 A<br />
Ventilation fra A til Z<br />
– Modul A<br />
31. januar – 2. februar 2006<br />
Middelfart<br />
EFTERÅR 2005<br />
Temamøder<br />
November<br />
M 1942<br />
Installationer i højhuse<br />
22. november, kl. 14.00-17.00<br />
DTU, Kgs. Lyngby<br />
Arrangør: Danvak Varme og Køl<br />
M 1943<br />
SCADA anlæg som brugerflade<br />
for bygningsautomatik<br />
23. november, kl. 14.00-17.00<br />
DTU, Kgs. Lyngby<br />
Arrangør: Danvak Automatik<br />
M 1949<br />
Varme- og brugsvandsanlæg –<br />
bliv opdateret!<br />
23. november, kl. 17.00-20.00<br />
ARoS Kunstmuseum, Århus<br />
Arrangør: Danvak / IDA Danvak<br />
M 1944<br />
Hybrid ventilation<br />
Ikke fastlagt<br />
Arrangør: Danvak Ventilation<br />
94<br />
Februar 2006<br />
K 615<br />
Integreret energiprojektering<br />
af større bygninger<br />
- hvordan opfyldes BR’s nye energikrav?<br />
28. februar 2006 (Nyt kursus)<br />
Ballerup<br />
Marts 2006<br />
K 616 B<br />
Skitsering af indeklima<br />
3. – 3. marts 2006<br />
København<br />
K 601 B<br />
Ventilation fra A til Z<br />
– Modul B<br />
7. – 9. marts 2006<br />
Middelfart<br />
K 6<strong>12</strong><br />
Dimensionering af naturlig og<br />
hybrid ventilation<br />
14. – 15. marts 2006<br />
Ballerup<br />
M 1946<br />
Driftserfaringer med naturlig<br />
ventilation<br />
30. november, kl. 14.00-17.00<br />
København<br />
Arrangør: Danvak Drift<br />
December<br />
M 1945<br />
Julemøde<br />
14. december, kl. 15.00-18.00<br />
Arrangør: Danvak IndeklimaForum<br />
M 1950<br />
Julemøde i DR-Byen<br />
5. december, kl. 17.00<br />
DR-Byen, København S<br />
Arrangør: IDA Danvak / Danvak<br />
Senior Netværk<br />
Kursus nr. 113-8<br />
Lyd i VVS-anlæg<br />
Dato og tid:<br />
Torsdag den 24. november 2005, kl. 8.30 -17.00<br />
Mødested:<br />
Byggecentrum, Lautrupvang 1B, Ballerup<br />
Introduktion:<br />
Der hersker megen usikkerhed<br />
omkring beregning af lyd i forbindelse<br />
med VVS-anlæg. Mange betragter<br />
derfor emnet som yderst<br />
vanskeligt og utilgængeligt. Det<br />
skyldes ikke mindst, at der hidtil<br />
kun har været meget lidt samlet<br />
litteratur om emnet.<br />
Danvak har i 1998 udgivet bogen<br />
”Lyd i VVS-anlæg” i samarbejde<br />
med Norvac (Norsk VVS Teknisk<br />
Forening), så der nu foreligger en<br />
samlet oversigt, der både kan anvendes<br />
som lærebog og som håndbog.<br />
Bogen omhandler først og fremmest<br />
lyd i ventilationsanlæg, fordi<br />
der om dette emne foreligger flest<br />
dokumenterede oplysninger, og<br />
fordi emnet lettest kan gøres til<br />
Kursus nr. 200-2<br />
Se program og tilmeld dig via www.danvak.dk / tlf.: 3636 9060<br />
genstand for kvalificerede beregninger.<br />
I den udstrækning der foreligger<br />
tilstrækkelig dokumentation,<br />
bliver de øvrige VVS-områder også<br />
behandlet.<br />
På kurset vil bogens indhold blive<br />
gennemgået fra A til Z og suppleret<br />
med yderligere stof for at gøre<br />
emnet mere alment tilgængeligt.<br />
Der vil blive lagt stor vægt på den<br />
praktiske bekæmpelse af lydproblemerne.<br />
Kurset veksler mellem indlæring<br />
og forelæsninger med eksempler,<br />
diskussioner, opgaveregning og<br />
praktiske opgaver.<br />
Kursets hovedemner:<br />
Terminologi; Lydens fysiske forhold;<br />
Lydopfattelse; Lydtrykniveauet<br />
indendørs; Lydisolering;<br />
Kom i gang<br />
med Multizone beregning<br />
- Lær selv at regne på naturlig og hybrid<br />
ventilation med flere zoner<br />
Dato og tid:<br />
Torsdag den 1. december 2005, kl. 8.30-17.00<br />
Mødested:<br />
Ingeniørhøjskolen i Århus, Dalgas Avenue 2, Århus<br />
Kursusleder:<br />
Lektor, Ph.d. Henrik Brohus, Aalborg<br />
Universitet<br />
Beskrivelse:<br />
Kom selv i gang med multizone<br />
beregning! I dag har flere og flere<br />
moderne byggerier en kompleksitet,<br />
der gør de sædvanlige beregningsmetoder<br />
uanvendelige eller<br />
meget usikre i forbindelse med beregning<br />
af naturlig og hybrid ventilation.<br />
Hvis bygningen er opdelt i<br />
flere zoner og påvirket af vind og<br />
termisk opdrift, er det reelt kun<br />
multizone beregning som i praksis<br />
kan benyttes til at fastlægge syste-<br />
mets kapacitet og til design af åbninger<br />
m.v. Denne type beregning<br />
har været anvendt i udlandet i flere<br />
år og er nu også ved at vinde indpas<br />
i større projekter i Danmark.<br />
Kursets formål er at sætte dig i<br />
stand til at beregne komplekse<br />
multizone bygninger - allerede når<br />
du kommer hjem. Den grundlæggende<br />
teori (inkl. Loop Equations)<br />
gennemgås med en simplificeret<br />
opgave, der har til formål at forstå<br />
baggrunden for tingene. Dernæst<br />
introduceres der forskellig software<br />
som kan benyttes til beregning<br />
og dimensionering af natur-<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
Lydkilder i VVS-anlæg; Lyddæmpning<br />
i ventilationsanlæg; Lydberegninger<br />
i ventilationsanlæg;<br />
Svingnings- og vibrationsdæmpning;<br />
Lyd- og vibrationsmåling;<br />
Lydmæssigt korrekte VVS-installationer;<br />
Fejlfinding<br />
Deltagere:<br />
Rådgivende ingeniører, entreprenører<br />
og installatører, samt driftsansvarlige<br />
Kursusledere:<br />
Eilif Bitsch Jensen, Brüel & Kjær<br />
A/S<br />
Jürgen Nickel, Rockwool Int. A/S<br />
Undervisningsmateriale:<br />
Bogen ”Lyd i VVS-anlæg” af Ole B.<br />
Stampe, samt et kompendium<br />
med supplerende stof. Lommeregner<br />
skal medbringes.<br />
Pris:<br />
Kr. 3.500 ekskl. moms. Prisen er<br />
inkl. undervisningsmateriale og<br />
fortæring.<br />
ligt og hybrid ventilerede multizone<br />
bygninger. Den sidste del af<br />
dagen afsættes til en større hands<br />
on opgave, hvor et udleveret program<br />
benyttes til dimensionering<br />
af en vindpåvirket bygning med<br />
flere zoner.<br />
Materiale:<br />
Der udleveres et kompendium med<br />
alt materiale samt opgaver og løsninger.<br />
Der udleveres desuden<br />
software til beregning af multizone<br />
problemstillinger (fx anvendt ved<br />
design af naturlig og hybrid ventilation).<br />
Husk at medbringe lommeregner<br />
og skriveredskaber.<br />
Pris:<br />
Kr. 3.500 ekskl. moms – inkl. kompendium<br />
og fortæring<br />
Arrangør:<br />
Danvak<br />
Møde nr. 1950<br />
Julemøde i<br />
DR-Byen<br />
Dato og tid:<br />
Mandag den 5. december 2005, kl.<br />
17.00 – ca. 20.30<br />
Mødested:<br />
DR-Byen, Ørestads Boulevard 19,<br />
København S<br />
Julemødet går i år til DR-Byen på<br />
Amager – med følgende program:<br />
Vi starter i fremvisningsrummet,<br />
hvor Susan Degnsbjerg fra DR-Byen<br />
og Steffen Moe fra Carl Bro vil give<br />
os en orientering om visioner og<br />
indretning af Danmarks store nye<br />
mediecenter – og om ingeniørprojektet.<br />
Efter præsentationen vil Steffen<br />
Moe føre os lidt rundt og afslutte i<br />
informationscentret, hvor Ørestadens<br />
opbygning og aktiviteter præsenteres.<br />
Endeligt slutter vi i kantinen med<br />
et let traktement og hyggeligt julesamvær.<br />
Kørevejledning:<br />
Fra byen ud ad H.C. Andersens<br />
Boulevard, videre ad Amager Boulevard,<br />
th. ad Artillerivej, tv. ad<br />
Njalsgade, første vej th. er Ørestads<br />
Boulevard og indgangen til den store<br />
parkeringsplads ved DR-Byen er<br />
ved den 2.rundkørsel. På parkeringspladsen<br />
er skilte, der viser til<br />
receptionen.<br />
Vi glæder os til at være sammen<br />
med jer – det gør nu Julen lidt hyggeligere!<br />
Foredragsholdere:<br />
Sudan Degnsbjerg, DR-Byen<br />
Steffen Moe, Carl Bro as<br />
Pris:<br />
Kr. 92 ekskl. moms for Danvak Junior-<br />
og Seniormedlemmer<br />
Kr. 200 ekskl. moms for Danvak<br />
medlemmer<br />
Kr. 300 ekskl. moms for andre<br />
Arrangør:<br />
IDA Danvak / Danvak Senior Netværk<br />
Tilmelding:<br />
Alle der er medlem af IDA Danvak<br />
bedes melde sig til på www.ida.dk<br />
eller tlf.: 3318 4818<br />
Øvrige Danvak medlemmer tillige<br />
med andre bedes tilmelde sig på<br />
www.danvak.dk<br />
Senest mandag den 28. november<br />
2005.<br />
&<br />
Kurser<br />
Se program og tilmeld dig via<br />
www.danvak.dk<br />
og få bekræftelse<br />
www<br />
www.danvak.dk<br />
Se program og tilmeld dig via www.danvak.dk / tlf.: 3636 9060<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005 95
Temadag: ”Check” på<br />
de HFC-fri kølesystemer nu?<br />
23. november , 2005, Århus<br />
Center for Køle- og Varmepumpe-teknik<br />
ved Teknologisk<br />
Institut afholder atter en<br />
temadag for den danske kølebranche<br />
med foredragsholdere<br />
fra ind- og udland.<br />
Temadagen kan ses som en<br />
opfølgning på forrige års<br />
tema ”HFC-fri kølesystemer i<br />
Danmark efter 2006/2007”,<br />
96<br />
Fagtekniske kurser og møder<br />
Information om brancherelevante kurser, møder og seminarer.<br />
Ajourført d. 31. november, 2005.<br />
Send gerne en kort beskrivelse til redaktionen (annemarie.balle@techmedia.dk),<br />
hvis I har noget interessant på programmet.<br />
LonMark<br />
Aktivitetskalender<br />
2005<br />
MØDE/TEMA TILMELDING DATO<br />
TIDSPUNKT<br />
Møde nr. 24<br />
BMS i DR-BYEN, Ørestaden TEKNIQ november 2005<br />
13:00 – 17:00<br />
UDSTILLINGER OG MESSER:<br />
hvor der også blev fokuseret<br />
på fremtiden for nye kølesystemer<br />
efter udfasningen<br />
i 2006/2007.<br />
Arrangør: Teknologisk Institut,<br />
tlf. 72 20 30 00,<br />
www.teknologisk.dk/<br />
k27524.<br />
LonWorld 2005,<br />
Congress Centrum TEKNIQ20.-21. oktober 2005<br />
at Euro Disney, Paris,<br />
Fællesrejse<br />
Se i øvrigt www.lonworldexpo.com<br />
Vådrum og installationer<br />
23. november, 2005, Århus<br />
VVS-installatører, overmontører,<br />
tekniske assistenter<br />
samt andre, der arbejder<br />
med udførelse og planlægning<br />
af vådrum.<br />
Arrangør: Teknologisk Institut,<br />
tlf. 72 20 30 00,<br />
www.teknologisk.dk/<br />
k27110.<br />
BESTYRELSESMØDER :<br />
Bestyrelsesmøde nr. 49<br />
Tilslutningsanlæg for<br />
fjernvarme<br />
30. november, 2005, Århus<br />
VVS-installatører og teknikere<br />
på fjernvarmeværker.<br />
Arrangør: Teknologisk Institut,<br />
tlf. 72 20 30 00,<br />
www.teknologisk.dk/<br />
k27208.<br />
15. nov. 2005 13:00 – 16:00<br />
Sekretariat for<br />
LonMark Denmark<br />
TEKNIQ Installatørernes Organisation<br />
Paul Bergsøes Vej 6, 2600 Glostrup<br />
Tlf.:43436000 – Fax : 43432103m<br />
Email : lonmark@lonmark.dk<br />
www.lonmark.dk<br />
HVAC <strong>12</strong> · 2005
HVAC <strong>12</strong> · 2005<br />
97
Ditas Indkøbsmesse,<br />
Fredericia,<br />
20.-22. november 2005.<br />
Lukket indkøbsmesse,<br />
Fredericia Messecenter.<br />
Fjernvarmessen, Stockholm,<br />
Sverige 22.-24. november.<br />
SHK Hamburg, Hamburg,<br />
Tyskland<br />
23.-26. november 2005.<br />
Messe med sanitet, opvarmning<br />
og klima.<br />
Oplysninger på www.shkmesse.de.<br />
Technological advances for<br />
controlling indoor<br />
environment, Taastrup,<br />
24.-25. november 2005.<br />
2-dages Nordisk konference/workshop.<br />
Konferencen<br />
afholdes på Instituttet i Taastrup,<br />
og fokuserer på indeklima,<br />
sensorer, måleteknik,<br />
trådløs kommunikation,<br />
intelligente bygningsinstallationer<br />
mv. Målgruppen er<br />
bl.a. repræsentanter fra industri,<br />
institutter og universiteter<br />
fra de nordiske lande.<br />
Bag organisering af workshoppen<br />
står en Nordisk<br />
projektgruppe, som arbejder<br />
på at øge fokus på indeklima.<br />
Gruppens medlemmer<br />
omfatter DTU/International<br />
Centre for Indoor environment<br />
and Energy, Danfoss,<br />
SensoNor (norsk sensorfirma),<br />
Hök Instrument<br />
(svensk sensorfirma), FIN-<br />
VAC og FiSIAQ (finske<br />
brancheorganisationer inden<br />
for indeklima), SINTEF<br />
(norsk institut) og Teknologisk<br />
Institut.<br />
Oplysninger og foreløbigt<br />
program på<br />
www.teknologisk.dk/montie<br />
eller kontakt Andy Drysdale<br />
på<br />
andy.drysdale@teknologisk.dk<br />
eller tlf. 72 20 <strong>12</strong> 21.<br />
98<br />
Messe- og Konferenceoversigt<br />
Oversigten er ajourført d. 31. november, 2005.<br />
Kontakt gerne redaktionen, annemarie.balle@techmedia.dk,<br />
hvis vi har overset noget relevant.<br />
NordBygg, Stockholm<br />
24.-27. januar 2006<br />
Sveriges største byggemesse.<br />
Oplysninger på<br />
www.nordbygg.se.<br />
Baufach, Leipzig, Tyskland<br />
1.-4. februar, 2006.<br />
Innbau, Leipzig, Tyskland<br />
1.-4. februar 2006.<br />
Fagmesse for indendørs- og<br />
træarbejde.<br />
SHKG, Leipzig, Tyskland<br />
1.-4. februar 2006.<br />
Messe for sanitet og klima.<br />
Bautec, Berlin,<br />
21.-25. februar, 2006.<br />
4th World Water Forum,<br />
Mexico, marts, 2006.<br />
Info: http://<br />
www.worldwaterforum4.<br />
org.mx/ing/document.htm.<br />
SHK, Essen, 7.-11. marts, 2006<br />
VVS-messe.<br />
Oplysninger på<br />
www.messe-essen.de.<br />
Danske Køledage, Odense,<br />
9.-10. marts, 2006, Odense<br />
Arrangør: www.-koledag.dk<br />
Byggeri, Fredericia<br />
21.-24. marts, 2006<br />
Danmarks største byggemesse.<br />
Byggeri er Skandinaviens<br />
førende fagmesse<br />
for byggevarer og betegnes<br />
herhjemme som ”branchens<br />
egen messe”. Messen har<br />
alle førende leverandører af<br />
byggevarer og byggekomponenter<br />
som udstillere og<br />
er stedet, hvor de seneste<br />
produkter og løsninger til<br />
fremtidens byggeri præsenteres.<br />
Arrangeres i samarbejde<br />
med Trælasthandlerunionen-TUN.<br />
Oplysninger på<br />
www.fagmesser.dk.<br />
Ifh Interm, Nürnberg,<br />
5.-8. april, 2006.<br />
Oplysninger på www.ifhintherm.de.<br />
Light+Building, Frankfurt<br />
23.-27. april, 2006<br />
Oplysninger på www.lightbuilding.messefrankfurt.com.<br />
Metal, Fredericia<br />
1.-6. maj, 2006<br />
Metal-messen er Skandinaviens<br />
førende fagmesse for<br />
værktøjsmaskiner, værktøj<br />
og produktionsudstyr til<br />
jern-, metal- og maskinindustrien.<br />
Messen har desuden<br />
CECIMO’s blå stempel, som<br />
regionens internationale<br />
messe for værktøjsmaskiner,<br />
værktøj og øvrigt udstyr til<br />
jern-, metal- og maskinindustrien.<br />
CECIMO er den<br />
europæiske værktøjsmaskinproducent-organisation,<br />
der<br />
arrangerer verdens førende<br />
fagmesse på områder, EMO,<br />
der i ulige år holdes i Hannover<br />
og Milano. Metal arrangeres<br />
i samarbejde med<br />
VOV/Brancheforeningen<br />
Værktøj og Værktøjsmaskiner<br />
og DVF/Dansk VærktøjsmaskinforhandlerForening,<br />
der repræsenterer de<br />
førende udbydere på området.<br />
Oplysninger på<br />
www.fagmesser.dk.<br />
DanMiljø, Herning,<br />
2.-4. maj, 2006.<br />
Nordisk fagmesse for mijøog<br />
procesteknologi.<br />
Messecenter Herning.<br />
Buildex, Damascus<br />
<strong>12</strong>.-17. maj, 2006<br />
Mellemøstens største byggemesse.<br />
Oplysninger på<br />
www.buidenxonline.com.<br />
WindEnergy,<br />
Hamburg, Tyskland<br />
16.-19. maj, 2006.<br />
International messe.<br />
The 23 rd World Gas<br />
Conference (WGC),<br />
5.-9. juni, 2006<br />
International gas konference<br />
afholdes hvert 3. år, senest<br />
med 5000 deltagende.<br />
Arrangør: The International<br />
Gas Union (IGU),<br />
www.wgc2006.nl.<br />
HI Byggeri & Håndværk,<br />
Herning,<br />
primo september 2006.<br />
Messecenter Herning.<br />
Finnbild, Helsinki,<br />
4.-7. oktober, 2006.<br />
www.finnexpo.fi.<br />
BAU 2007, München,<br />
Tyskland 15.-20. januar 2007<br />
International fagmesse for<br />
byggematerialer og byggeteknik.<br />
TEMA 2007, København,<br />
25.-28. februar 2007.<br />
Storkøkken<br />
Bella Center.<br />
HVAC <strong>12</strong> ·2005