Forvaltningsret: Opgaver · Hjemmel - RASMUSSEN / Data
Forvaltningsret: Opgaver · Hjemmel - RASMUSSEN / Data
Forvaltningsret: Opgaver · Hjemmel - RASMUSSEN / Data
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Civil Proces<br />
I - De grundlæggende principper................. 3<br />
1. Inledning ....................................................................................3<br />
2. Domstole, lovgivningsmagt, forvaltning ....................................3<br />
3. Processuelle grundprincipper .....................................................3<br />
4. Civilprocessuelle grundprincipper..............................................3<br />
II - Domstolene............................................... 4<br />
1. Domstolenes organisation...........................................................4<br />
2. De almindelige domstoles saglige kompetence.............................4<br />
3. De almindelige domstoles stedlige kompetence (værneting)........4<br />
III - Sagsanlæg ............................................... 6<br />
1. Sagsforberedelse i 1. instans........................................................6<br />
2. Udeblivelse..................................................................................6<br />
IV - Sagsbehandlingens form ....................... 7<br />
1. Mundtlighed...............................................................................7<br />
2. Offentlighed................................................................................7<br />
V - Parterne og proceskravet ....................... 7<br />
1. Partshabilitet ..............................................................................7<br />
2. Proceshabilitet.............................................................................7<br />
3. Procesfuldmagt ...........................................................................7<br />
4. Sammenlægning og opdeling af krav ..........................................7<br />
VI - Parternes rådighed over processen ..... 8<br />
1. Forhandlingsprincippet...............................................................8<br />
2. Dispositionsfrihed.......................................................................8<br />
3. Kontradiktion..............................................................................8<br />
4. Påstande......................................................................................8<br />
5. Anbringender..............................................................................8<br />
6. Rettens rolle................................................................................8<br />
7. Parternes aftale om procesforøelse og saggenstanden..................8<br />
VII - Beviser .................................................. 10<br />
1. Indledning ................................................................................10<br />
2. Fremlæggelse af beviser.............................................................10<br />
3. Vidneforklaring.........................................................................10<br />
4. Partsforklaring og formløs udsørgen af parterne.......................11<br />
5. Sagkyndige erklæringer ............................................................11<br />
6. Dokumentbevis .........................................................................11<br />
7. Isoleret bevisoptagelse. Retsplejelovens § 343 ...........................12<br />
VIII - Sagens gang i første instans............. 13<br />
2. Præklusion................................................................................13<br />
3. Domsforhandlingen ................................................................. 13<br />
4. Rettens rolle............................................................................. 13<br />
5. Sagens reassumption................................................................ 13<br />
6. Udeblivelse............................................................................... 13<br />
IX - Retsafgørelser ....................................... 15<br />
1. Formalitet og realitet................................................................ 15<br />
2. Fuldbyrdelsessøgsmål og anerkendelsessøgsmål....................... 15<br />
3. Retsagørelsens form ................................................................. 15<br />
4. Sagsomkostninger.................................................................... 16<br />
5. Fri proces ................................................................................. 16<br />
6. Retshjælp til ubemidlede m.v. .................................................. 16<br />
7. Processtraffe............................................................................. 16<br />
X - Appel af retsafgørelser.......................... 17<br />
1. Ankemulighederne ................................................................... 17<br />
2. Sagsbehandling i ankeinstansen............................................... 17<br />
3. Ankefrist .................................................................................. 17<br />
4. Ueblivelse fra ankesagen .......................................................... 17<br />
5. Kære......................................................................................... 17<br />
6. Sager, der er afgjort ved udeblivelsesdom................................. 17<br />
7. Ankeafkald ............................................................................... 17<br />
8. Eksigibilitet.............................................................................. 17<br />
9. Genoptagele (uden for RPL§ 367)........................................... 17<br />
XI - Retskraft................................................. 19<br />
1. Definition................................................................................. 19<br />
2. Materiel retskraft ..................................................................... 19<br />
3. Formel retskraft........................................................................ 19<br />
4. Retsforlig ................................................................................. 19<br />
5. Kendelser og beslutninger........................................................ 19<br />
XII - Fuldbyrdelse af retsafgørelser ........... 20<br />
1. Indledning................................................................................ 20<br />
2. Tvangsfuldbyrdelse af krav på penge (udlæg).......................... 20<br />
3. Krav på andet end penge.......................................................... 20<br />
4. Gennemførelse af fogedforretninger ......................................... 20<br />
5. Genstanden for udlæget ........................................................... 20<br />
6. Udlæggets retsvirkninger ........................................................ 20<br />
7. Appel af fogedsager .................................................................. 20<br />
8. Arrest....................................................................................... 21<br />
9. Anerkendelse og fuldbyrdelse af udenlandske retsafgørelser .... 21
I - De grundlæggende principper<br />
1. INLEDNING<br />
2. DOMSTOLE, LOVGIVNINGSMAGT, FORVALTNING<br />
2.1 Forholdet mellem danske domstole og lovgivningsmagten<br />
▪ I Danmark er domstolene selvstændige og uafhængige. Men domstolene forbeholder sig ret til at erklære en lov<br />
for grundlovsstridig.<br />
2.2 Domstolenes forhold til forvaltningsmyndighederne<br />
▪ De er adskilte.<br />
2.3 Domstolenes og forvaltningens kompetenceområde<br />
▪ Domstolenes og forvaltningens opgaver kan ikke siges at være klart adskilte. De afgør begge tvister mellem<br />
borgerne.<br />
2.4 Domstolskontrol med forvaltningen<br />
▪ Domstolene er efter GRL§ 63s1 berettiget til at påkende ethvert spørgsmål om øvrigmyndighedens grænser.<br />
▪ Men domstolene er dyre og besværlige, så det er oftest nemmere også at benytte forvaltningen til afgørelser.<br />
2.5 Offentlige og private klagenævn<br />
▪ Ankenævnenes sagsbehandling er oftest skriftlig, omkostningsfri, og afgørelsen foreligger hurtigt.<br />
2.6 Den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK)<br />
2.6.1. Systemet<br />
▪ Danmark har underskrevet og individuelle borgere kan søge direkte til menneskerettighedsdomstolen, hvis<br />
mulighederne her i landet er udtømte.<br />
2.6.2. Forholdet mellem Menneskerettighedsdomstolen (EMD) og det danske folketing<br />
▪ EMD dømmer dynamisk og de ændrer forståelsen af menneskerettighederne efterhånden som vi bliver<br />
»moderniseret«.<br />
2.6.3. Danske domstolenes uafhængighed i lyset af EMRK<br />
▪ Der har været nogle sager hvor man er gået imod konstituerede dommere.<br />
2.6.4. Retten til at få sit krav prøvet ved en uafhængig domstol<br />
▪ I lyset af EMRK er det næsten umuligt at afskære domstolsbehandling.<br />
3. PROCESSUELLE GRUNDPRINCIPPER<br />
3.1 Offentlighed og mundtlighed<br />
▪ GRL§ 65s1 foreskriver offentlighed og mundtlighed i retsplejen, hvilket er gjort med RPL§ 29 og 148.<br />
3.2 Umiddelbarhedsprincippet<br />
▪ Umiddelbarhed betyder at beviserne fremføres direkte for den dømmende ret, således at retten selv kan danne<br />
sig et skøn over deres bæredygtighed.<br />
3.3 Bevisbedømmelsens frihed<br />
▪ Der findes ingen generel regel for hvornår noget kan anses for at være bevist. Det påhviler rettens skøn om noget<br />
er tilstrækkeligt bevist.<br />
4. CIVILPROCESSUELLE GRUNDPRINCIPPER<br />
4.1 Forhandlingsprincippet m.v.<br />
▪ I Danmark hviler de processuelle regler ikke på undersøgelses-/inkvisitoriske princip, men derimod på<br />
forhandlingsprincippet.<br />
▪ Dommeren har dog mulighed for at føre materiel procesledelse, for at sikre en svagere part i en retssag.<br />
▪ Men udgangspunktet er dog stadig forhandlingsprincippet, så dommeren kan kun foreslå ting, men det er parterne<br />
selv der træffer afgørelse om arten og omfanget af processtoffet.<br />
▪ Dispositionsmaksimen betyder at parten i vidt omfang kan disponere over sagens genstand.<br />
▪ Parterne kan endvidere selv ved aftale disponere noget over de processuelle regler, fx værneting.<br />
▪ Kontradiktionsmaksimen: Alt materiale, der fremlægges for retten, skal også tilsendes modparten, og at der gives<br />
ham lejlighed til overfor retten at ytre sig herom.<br />
▪ Dommeren kan afskære en parts bevismateriale hvis det er meget omfangsrigt. Det sker dog sjældent, og der vil<br />
ofte være en henstilling først.<br />
4.2 Præklusion<br />
▪ På et tidspunkt afskærer man for mere processtof, og dette er for at hindre at sagerne bliver unødigt lange.<br />
4.3 Processtof<br />
▪ Påstanden er det resultat parten ønsker at opnå ved retten.<br />
▪ Anbringender, der de konkrete, faktiske omstændigheder der støtter hans påstand.<br />
▪ Beviser er de dokumenter, vidneforklaringer m.v. der skal støtte en parts anbringender.<br />
I - De grundlæggende principper 3 / 21 Sagsbehandling
II - Domstolene<br />
1. DOMSTOLENES ORGANISATION<br />
1.1 Indledning<br />
▪ De almindelige domstole er byretterne, landsretterne og højesteret. Endvidere Sø- og Handelsretten.<br />
▪ Der findes mange særlige domstole, fx boligretten, men de vil også til en vis grad bygge på retsplejeloven.<br />
▪ Danmark har et to instans system, hvor man kan appellere en gang.<br />
1.2 Almindelige domstole<br />
1.2.1. Byretterne<br />
▪ Der findes 82 retskredse i Danmark, nogle har mere end en dommer. København har 41 dommere<br />
1.2.2. Landsretterne<br />
▪ Østrelandsret påtager alle opgaver undtaget Jylland. Det er kollegiale dommere, mindste 3.<br />
1.2.3. Højesteret<br />
▪ Mindst 5 dommere deltager i en sag. Der er 17 dommere i alt<br />
1.3 Særlige domstole<br />
▪ Her deltager oftest sagkyndige dommere, til fx boligretten og arbejdsretten.<br />
1.4 Ekstraordinære domstole<br />
▪ Disse kan ikke dømme, men de følger ellers retsplejeloven hvad angår vidneforhør.<br />
1.4.1. Kommissionsdomstole, RPL§ 21<br />
▪ Ingen kan beskikkes som ikke opfylder kravet til at være dommer. Fx brugt til undersøgelse af RF.2 forlis.<br />
1.4.2. Undersøgelsesretter, RPL§ 21a<br />
▪ Forskellen til kommissionsdomstolen er at den kan virke bag lukkede døre. Denne er vedtaget efter Tamilsagen.<br />
1.5 Voldgift<br />
▪ En tredjemand afgøre sagen for folk. Afgørelser kan tvangsfuldbyrdes. Voldgift forudsætter at ham har rådighed<br />
over sagsgenstanden.<br />
2. DE ALMINDELIGE DOMSTOLES SAGLIGE KOMPETENCE<br />
2.1 Systemet<br />
▪ Normalt er byretterne første instans, i særlige tilfælde er landsretterne første instans.<br />
2.2 Byrettens kompetence<br />
▪ Det er nemt med byretten som første instans hvor man kun ønsker en dommer, fx i faderskabssager.<br />
2.3 Landsretten som 1. instans<br />
▪ Sager som bliver forlagt landsretten som 1. instans har karakter af ankesager fra en administrativ afgørelse, RPL§<br />
225s1.<br />
2.4 Henvisning fra byret til landsret eller Sø- og Handelsret<br />
▪ En meget principiel sag kan henvises til en ret som har Højesteret som appelinstans.<br />
▪ Det er på begæring af en part i sagen at den bliver henvist, RPL§ 226s1.<br />
1. Sager, der er principiel karakter Fx en bestemt fortolkning<br />
2. Sager hvis udfald kan få væsentlig betydning for andre end parterne<br />
Fx hvis en part risikere at miste sin adgang til udøvelse af sit erhverv<br />
4. Sager, der rejses af eller imod en offentlig myndighed eller institution Dette er også en form for appel instans<br />
5. Sager, hvor der rejses spørgsmål om anvendelse af fællesmarkedsret eller fremmed ret Dette fordi det er<br />
særlig komplicerede juridisk karakter<br />
6. Sager, der efter indhentet udtalelse fra landsretten, findes mest hensigtsmæssigt at kunne behandles i<br />
Henvisning kan ikke ske medmindre mindst en af parterne ønsker det.<br />
▪ Spørgsmålet om henvisning sker ved kendelse, og såfremt der skal henvises, kan det ikke kæres.<br />
2.5 500.000 kr.'s reglen<br />
▪ Hvis sagen angår mindst 500.000 kr. skal sagen henvises til landsretten såfremt en af parterne anmoder derom,<br />
dermed kan der anlægges sag direkte der.<br />
2.6 Henvisning fra Sø- og Handelsret til byret<br />
▪ Så man undgår appelmuligheden til højesteret for mindre sager.<br />
2.7 Beregning af sagsgenstandens værdi<br />
▪ Genstanden kan ansættes ved skøn.<br />
2.8 Vedtagelse af byretsbehandling<br />
▪ Der kan i enkelte sager aftales byretsbehandling i stedet for landsretsbehandling. (for at få en hurtigere<br />
sagsbehandling).<br />
2.9 Henvisning til rette domstol<br />
▪ Retten påser selv, om sagen hører under dens saglige kompetence.<br />
2.10 Højesterets kompetence<br />
▪ Er faldet lidt med de nye regler om højere krav til at få landsretten som 1. instans, men det er ikke problematisk.<br />
3. DE ALMINDELIGE DOMSTOLES STEDLIGE KOMPETENCE (VÆRNETING)<br />
3.1 Begrebet værneting<br />
▪ Der hvor en sag kan anlægges.<br />
3.2 Hjemting (nationale værneting)<br />
3.2.1. Fysiske personer (bopæl)<br />
▪ HR at retssager anlægges ved sagsøgtes hjemting, dvs. hvor sagsøgte har bopæl, jf RPL§ 235s1+2. Dermed er kan<br />
folk der bor udenfor Danmark kun i ganske særlige tilfælde sagsøges ved dansk domstol.<br />
3.2.2. Juridiske personer<br />
▪ Kommuner, selskaber og foreninger har hjemting i den retskreds hvor hovedkontoret ligger.<br />
▪ Ved ekspropriation anlægges sagen hvor ejendommen er beliggende.<br />
II - Domstolene 4 / 21 Sagsbehandling
3.3 Supplerende værneting (nationale værnetingsregler og internationale værnetingsregler udenfor EF-<br />
LUG's område)<br />
3.3.1. Anvendelsesområde<br />
▪ Visse sager anlægges på andet sted an sagsøgtes hjemsted, grundet et andet tilknytningsmoment. Fx på en fast<br />
ejendoms beliggenhed, en aftales opfyldelsessted eller det sted, hvor en skadegørende handling har fundet sted.<br />
3.3.2. Sager om fast ejendom<br />
▪ RPL§ 241 om ejendommens beliggenhed, eller EF-LUG art. 16.<br />
3.3.3. Opfyldelsesværneting<br />
▪ Ved kontraktforhold, hvor kontrakten skal opfyldes, RPL§ 242s1, EF-LUG art. 5n1. Dog ikke for pengekrav.<br />
3.3.4. Deliktsværneting (fornærmelsesværneting)<br />
▪ RPL§ 243 og EF-LUG art 5n3+4.<br />
3.4 Forbrugerværneting (national værnetingsregel)<br />
▪ RPL§ 244 ved forbrugerens bopæl ved dørsalg.<br />
3.5 Værneting for udlændinge, der ikke er omfattet af EF-LUG<br />
▪ Gælder for processuelle udlændinge.<br />
3.5.1. Opholdsværneting<br />
▪ Hvis udlænding ved stævning opholder sig i Danmark, RPL§ 246s2. Den danske domstol er kompetent, hvis<br />
forkyndelsen gennemføres i overensstemmelse med retsplejelovens kapitel 17.<br />
3.5.2. Godsværneting<br />
▪ Hvor udlænding har gods eller hvor det gods, kravet angår, befinder sig i Danmark, RPL§ 246s3.<br />
3.5.3. Forbrugerværneting<br />
▪ Forbrugere kan anlægge sag i Danmark hvis udlænding har reklameret i Danmark.<br />
3.6 Værneting for udlændinge, der har bopæl indenfor EF-LUG's anvendelsesområde<br />
▪ Man anvender EU domskonventionen hvis begge er bosiddende i EU, er blot en part bosiddende i EFTA<br />
anvendes Lugano.<br />
3.6.1. Fortolkning af EU-domskonventionen<br />
▪ EU-domstolen har ene kompetence til at fortolke EU-domskonventionen<br />
3.6.2. EU-domskonventionen anvendelsesområde<br />
▪ Borgerlige sager hvor, straffesager, familieretlige sager og offentligretlige sager er udelukket.<br />
▪ Art. 16 giver sager om fast ejendom enekompetence til domstolen hvor ejendommen forefindes.<br />
3.6.3. Bopæl<br />
▪ Udgangspunktet er sagsøgtes bopæl. Der er mulighed for en vis forum shopping såfremt den nationale jura<br />
definere bopæl forskelligt. Man skal bruge national ret til at vurdere om bopæl kriteriet er opfyldt.<br />
3.6.4. Juridiske personer<br />
▪ Selskabet hjemsted er afgørende.<br />
3.6.5. Supplerende værneting<br />
3.6.5.1 Kontraktsværneting<br />
▪ Der hvor forpligtigelsen skal opfyldes. Gælder også pengekrav<br />
3.6.5.2 Arbejdskontrakter<br />
▪ Der hvor arbejdstageren sædvanligvis udfører sit arbejde.<br />
3.6.5.3 Filialværneting<br />
▪ Der hvor filialen er beliggende.<br />
3.6.5.4 Subjektiv kumulation<br />
▪ Hvis 2 sager er indbyrdes sammenhængende kan to personer sagsøges under samme sag.<br />
3.6.5.5 Modkrav<br />
▪ Ved modkrav kan der rejses sag hvor den konnekse hovedfordring behandles.<br />
3.6.6. Forbrugerkontrakter<br />
▪ Efter art. 14 har forbrugeren valgfrihed for at rejse sag for domstolene ved sælgerens bopæl eller sin egen.<br />
Sælgeren kan kun rejse sag ved domstolen for forbrugerens bopæl. Gælder også ved forsikringer.<br />
3.6.7. Fast ejendom<br />
▪ Anlægges hvor den faste ejendom befinder sig. Mulighed for undtagelse, hvis det er en lejebolig under 6<br />
måneders leje, og både udlejer og lejer bor i samme land.<br />
3.7 Værnetingsaftaler<br />
3.7.1. Almindelige regler for værnetingsaftaler<br />
▪ Det er muligt at aftale værneting, RPL§ 245.<br />
3.7.2. Internationale værneting<br />
▪ Det er også muligt at beslutte et internationalt værneting, men dette vil være så meget mere indgribende for en<br />
part, at der vil være højere krav til at anse den som værende besluttet.<br />
▪ Hvis sagen overhovedet ingen tilknytning har til udlandet, er en aftale om udenlandsk værneting næppe gyldig.<br />
▪ Hvis den pågældende domstol ikke er saglig kompetent nytter det ikke noget at aftale værneting der.<br />
3.7.3. Værnetingsaftaler i forbrugersager<br />
▪ Ved forbrugersager kan der ikke forudgående aftales værneting, RPL§ 245s2. Efter EF-LUG skal ikke alene art 15,<br />
men også formkravene i art. 17 være opfyldt, for at forbrugeren er bundet af aftalen.<br />
3.7.4. Værnetingsaftaler indenfor EF-LUG's område<br />
▪ EF-LUG art. 17 skal aftaler være indgået skriftligt, eller skriftligt bekræftet. En af parterne skal bo i et<br />
konventionsland, og domstolen ved et konventionsland skal være gjort til værneting.<br />
▪ I sager om individuelle arbejdskontrakter er en værnetingsaftale ligesom ved forbrugerkontrakter som<br />
hovedregel kun gyldig, hvis den er indgået efter, at tvisten er opstået.<br />
▪ Bestemmelserne i art. 16 om enekompetence kan ikke bryder af en værnetingsaftale, jf art. 17 tredjesidste afsnit.<br />
II - Domstolene 5 / 21 Sagsbehandling
III - Sagsanlæg<br />
1. SAGSFORBEREDELSE I 1. INSTANS<br />
1.1 Sagens anlæg<br />
▪ RPL§ 348 sag anlægges ved indlevering af stævning til retten. Bagefter skal den forkyndes til sagsøgte.<br />
1.2 Stævningens indhold<br />
1.2.1. De formelle betingelser<br />
▪ Efter RPL§ 348s2 skal den indeholde: parternes navne og adresser; rettens navn; sagsøgerens påstand;<br />
sagsøgerens korte sagsfremstilling; sagsøgerens bevisangivelse.<br />
1.2.2. Påstanden<br />
▪ Påstandene er hvad en part ønsker at opnå. Påstandene kan være kumulative eller alternative. De alternative kan<br />
være prioriteret i en rangorden som principal påstand og subsidiære påstande.<br />
1.2.3. Anbringender<br />
▪ Også kaldet søgsmålsgrunde, og dette er begrundelsen til at sagen bliver rejst.<br />
1.3 Rettens ekspedition<br />
▪ Når stævningen er modtaget kontrolleres den for de formelle betingelser, og bliver så påført en<br />
berammelsespåtegning for det første retsmøde.<br />
1.4 Forkyndelse<br />
1.4.1. Forkyndelsesmåden, RPL§ 155<br />
▪ Der findes tre måder at forkynde: Brevforkyndelse (hvor man skal svare ved genpart af brev), <br />
Postforkyndelse hvor der følger en afleveringsattest med, Stævningsmandsforkyndelse.<br />
1.4.2. Personlig forkyndelse<br />
▪ Det skal normalt forkyndes ved en persons bopæl, men så lang tid den er personlig så er det OK.<br />
1.4.3. Forkyndelse for andre<br />
▪ Forkyndelse for andre kan også ske hvis sagsøgte blot prøver at gemme sig.<br />
1.5 Sagsøgtes svar<br />
1.5.1. Indholdet<br />
▪ Normalt 2 ugers frist til svarskrift fra forkyndelsen. Den skal indeholde meget som i stævnelsen. Sagsøgtes<br />
anbringender kaldes også indsigelser.<br />
1.5.2. Formen<br />
▪ Sagsøgtes svar kan være på tre måder: mundtligt svar, skriftligt svar ( med mundtlig behandling), <br />
udelukkende skriftlig behandling.<br />
▪ Der kan være rent skriftlig behandling i de indledende faser. De dokumenter man påberåber sig skal medtages til<br />
retsmøder og her skal der også senest gives genpart til opponenten. Mangel af genpart behandles som en<br />
udeblivelse.<br />
2. UDEBLIVELSE<br />
2.1 Indledning<br />
▪ Udeblivelsesdom kan kun afsiges, når stævningen opfylder lovens krav og er korrekt forkyndt for sagsøgte.<br />
2.2 Sagsøgerens udeblivelse<br />
▪ Hvis sagsøgeren ikke møder op afviser retten sagen, og sagsomkostningerne skal betales af sagsøgte.<br />
2.3 Sagsøgtes udeblivelse<br />
2.3.1. Virkningen af sagsøgtes udeblivelse<br />
▪ HR dømt på udeblivelsesdom. Hvis der i sagsøgtes svarskrift findes beviser for at sagsøgerens påstande ikke er<br />
helt korrekte kan der ske en frifindelse eller afvisning af sagen. Der kan også være en udsættelse hvis der bringes<br />
ny påstande op.<br />
2.3.2. Årsager til sagsøgtes udeblivelse<br />
▪ Der kan være mange grunde til udeblivelse.<br />
2.3.3. Vejledning om genoptagelsesadgang<br />
▪ Der burde være en vejledning om genoptagelse.<br />
2.4 Udeblivelsesvirkning<br />
▪ Der vil være udeblivelsesvirkning hvis parten ikke deltager aktivt i retsmødet, fx ved ikke at give genparter af<br />
sagens dokumenter.<br />
2.5 Udsættelse efter RPL§ 354s7<br />
▪ Hvis det er muligt at sagsøgte har lyst til at fremsætte sig mening, men blot ikke har mulighed for det nu, er der i<br />
stedet mulighed for at udsætte sagen.<br />
III - Sagsanlæg 6 / 21 Sagsbehandling
IV - Sagsbehandlingens form<br />
1. MUNDTLIGHED<br />
▪ Alt skal være mundtligt, hvis et anbringende ikke har været nævnt mundtligt, kan der ikke tages hensyn til det.<br />
▪ Mundtlighed betyder endvidere at attester og andre skriftlige beviser skal læses op i retten.<br />
2. OFFENTLIGHED<br />
▪ Der er et princip om offentlighed, men det betyder ikke at man altid kan få et referat af dombogen.<br />
▪ I straffesager kan der være referatforbud når personen er under 18 år. Og ellers kan der være navneforbud.<br />
▪ Der kan ikke ske referat når domsforhandlingerne foregår bag lukkede døre.<br />
V - Parterne og proceskravet<br />
1. PARTSHABILITET<br />
▪ Enhver fysisk person er partshabil, der stilles ingen betingelse til at kunne handle fornuftsmæssigt. Juridiske<br />
personer der kan være indehavere af rettigheder og pligter er partshabile.<br />
2. PROCESHABILITET<br />
▪ Kun myndige person som er i stand til at handle fornuftsmæssigt er proceshabile.<br />
▪ Retsforlig som er indgået med en værge, er kun gyldigt hvis retten finder det i overensstemmelse med den<br />
umyndiges tarv.<br />
3. PROCESFULDMAGT<br />
3.1 Begrebet<br />
▪ Procesfuldmagt er til advokater. Man kan oftest agere på egne vegne. Procesfuldmagt kan også gives til ægtefælle<br />
eller samlever, visse beslægtede og besvogrede, husstandsmedlemmer samt personale ansat for mindst en måned.<br />
Det almindelige er dog en advokat.<br />
3.2 Indholdet<br />
▪ Fuldmægtig kan tage skridt der foretages under selve processen. Derimod kan han ikke anke sagen til højere ret,<br />
give afkald på anke, indgå forlig – disse skridt kræver partens medvirken.<br />
3.3 Retsvirkningen af procesfuldmægtigens handlinger<br />
▪ Mandanten kan dog altid vedrørende faktum ytre sig selvstændigt gennem tilbagekaldelse og korrektion eller<br />
supplerende bemærkninger.<br />
3.4 Beviset for procesfuldmagten<br />
▪ Retten påser ex officio, at den, der møder som procesfuldmægtig for en part, virkelig har procesfuldmagt.<br />
4. SAMMENLÆGNING OG OPDELING AF KRAV<br />
4.1 Et eller flere krav?<br />
4.1.1. Problemstilling<br />
▪ Man kan ikke udstykke et problem så modparten risikerer at møde i retten flere gange for den samme sag.<br />
▪ Når to sager er stiftede ved to forskellige retsstiftende kendsgerninger, kan de ikke slås sammen på noget<br />
tidspunkt.<br />
▪ Hvis flere poster udspringer af samme kendsgerning så skal det behandles som en sag.<br />
4.2 Adgang til udstykning<br />
▪ Der kan være adgang til udstykning hvis man ikke har mulighed for at gøre det samlede tab op straks men først<br />
efter en årrække, og man har brug for nogle af pengene nu.<br />
4.3 Kumulation<br />
4.3.1. Indledning<br />
▪ Man kan kumulere flere forskellige krav, der måske hviler på forskellige retsgrundlag.<br />
4.3.2. Objektiv kumulation<br />
▪ Hertil stilles kun krav om at retten efter de almindelige regler skal være sagligt og stedligt kompetent til at<br />
behandle mindst et af kravene, samt at alle kravene skal kunne behandles efter de samme processuelle regler.<br />
▪ Efterfølgende kan kumulation ske under sagens forberedelse, eller kan det kun ske hvis det er tilladt at inddrage<br />
nova.<br />
4.3.3. Subjektiv kumulation<br />
▪ En eller flere personer retter flere krav mod en eller flere sagsøgte. Der er strengere krav her.<br />
▪ Subjektiv kumulation bør kun ske, hvis der virkelig er sammenhæng mellem kravene, eller det af andre grunde er<br />
praktisk.<br />
▪ Adcitation. Sagsøgeren kan under visse betingelser inddrage en tredjemand i sagen ved efterfølgende at<br />
medindstævne (adcitere) ham, RPL§ 250s2.<br />
▪ Hovedintervention. Tredjemandsindtræden i sagn ved siden af de oprindelige parter kaldes intervention.<br />
▪ Biintervention. Hvis en tredjemand har en retlig interesse i udfaldet af sagen, kan han indtræde til støtte for en af<br />
parterne.<br />
IV - Sagsbehandlingens form 7 / 21 Sagsbehandling
VI - Parternes rådighed over processen<br />
1. FORHANDLINGSPRINCIPPET<br />
1.1 Idegrundlaget<br />
▪ Processtoffet frembringes af parterne, og at retten træffer sin afgørelse på grundlag af det af parterne fremførte,<br />
RPL§ 338.<br />
1.2 Processtoffet<br />
▪ Parterne inddrager processtoffet dommeren inddrager juraen. Det er dog ikke altid så firkantet.<br />
1.3 Proceshandling eller materiel disposition?<br />
▪ Hvis en part giver kun søger om en del af pengene, er det så en proceshandling, eller en materiel disposition, et<br />
løfte om ikke at ville gøre krav på restbeløbet? Dette er en fortolkningssag.<br />
2. DISPOSITIONSFRIHED<br />
▪ Ulovlige aftaler kan ikke indbringes for retten. Retten har en vis mulighed for at sikre sig at ting løber rigtigt af<br />
sted.<br />
3. KONTRADIKTION<br />
▪ Man skal have mulighed for at modsige alt som kommer frem i retssalen. Dette gælder også dommerens<br />
udtalelser og skønsmænd.<br />
4. PÅSTANDE<br />
▪ RPL§ 338: Retten kan ikke tilkende en part mere, end han har påstået.<br />
▪ Det er muligt for retten at tilkende mindre en påstået, trods der ikke er nogle subsidiære påstande. Eller retten<br />
kan bede parterne om at fremsætte nye påstande, med den forudsætning at retten stadig skal virke upartisk.<br />
▪ Påstande, der tjener til at gennemføre en lovforbudt aftale eller tilvejebringelse af et lovstridigt resultat, kan aldrig<br />
være bindende for retten.<br />
5. ANBRINGENDER<br />
▪ RPL§ 338: retten kan kun tage hensyn til anbringender, som parten har gjort gældende, eller som ikke kan<br />
frafaldes.<br />
▪ Retten kan fx ikke tilkende en køber forholdsmæssigt afslag når han kun har søgt om erstatning.<br />
6. RETTENS ROLLE<br />
6.1 Procesledelse<br />
6.1.1. Rettens formelle ledelse af forhandlingerne (passiv procesledelse)<br />
▪ Efter RPL§ 150 leder rettens formand forhandlingerne i retten.<br />
6.1.2. Materiel (aktiv) procesledelse<br />
▪ RPL§ 339 indeholder en generel mulighed for at dommeren kan fravige forhandlingsprincippet.<br />
6.1.2.1 Rettens klargørende virksomhed<br />
▪ Hvis der er uklarhed i en parts udtalelser, kan retten ved spørgsmål til parten sørge for at klargøre udtalelserne –<br />
dog kun for allerede fremsætte påstande.<br />
6.1.2.2 Supplerende procesmateriale<br />
▪ Hvis der er indkaldt et vidne eller skønsmænd, har retten altid mulighed for at stille supplerende spørgsmål.<br />
6.1.2.3 Inddragelse af nyt processtof<br />
▪ Retten kan overtage vidneafhøringen og afhøringen af syns og skønsmænd. Endvidere kan retten opfordre en<br />
part til at tilvejebringe fornødent bevis, hvis der ikke er tilstrækkeligt bevis for en påstand.<br />
▪ I indispositive sager drager retten selv omsorg for sagens oplysning.<br />
▪ Endeligt kan domstolen bestemme at sagen, efter den er optaget il dom, skal genoptages med derpå følgende<br />
opfordring til supplering af bevismateriale, RPL§ 339 jf RPL§ 346.<br />
6.1.3. Konklusion<br />
▪ Retsplejeloven giver rig mulighed for at dommeren styrer en del af processen. Der må dog aldrig blive tvivl om<br />
dommerens upartiskhed.<br />
6.1.4. Rettens rolle i lyset af EMRK<br />
▪ Efter EMRK art. 6 har enhver krav på en afgørelse ved en uafhængig og upartisk domstol »within a reasonable<br />
time«.<br />
▪ Efter blødersagen vil rutinemæssige begæringer om udsættelse formentlig få en mere kritisk behandling.<br />
7. PARTERNES AFTALE OM PROCESFORØELSE OG SAGGENSTANDEN<br />
7.1 Dispositionsmaksimen<br />
7.1.1. Definition<br />
▪ Parterne bevarer deres dispositionsret over sagens genstand under sagens gang.<br />
7.1.2. Parternes fælles aftaler vedrørende procesførelsen<br />
▪ Fx kan parterne træffe aftale om betaling af sagens omkostninger, eller at fx at der ikke må føres vidner. Dog skal<br />
retten påse at det ikke begunstiger en part mere end den anden.<br />
7.1.3. Ensidige dispositioner<br />
▪ En part kan ensidigt give afkald på fx ægtefællebidrag.<br />
7.1.4. Aftaler om bevis<br />
▪ Dette har ikke altid vægt, da der er mulighed for at modbevise.<br />
7.1.5. Retsforlig<br />
7.1.5.1 Indledning<br />
▪ Der er ofte interesse for forlig, da det medføre mindre interessemodsætninger end afgørelse ved dom. Det er god<br />
advokatskik først at forsøge mægling inden sagen tages til doms.<br />
7.1.5.2 Forligsmægling<br />
▪ RPL§ 268s2 forligsmægling kan kun undlades hvis mægling vil synes forgæves.<br />
VI - Parternes rådighed over processen 8 / 21 Sagsbehandling
▪ Efter RPL§ 269 kan dørene lukkes under mægling såfremt dette må antages at fremme muligheden for forlig.<br />
▪ Landsretten har ofte mæglet forlig, højesteret gør det kun sjældent.<br />
7.1.5.3 Rettens prøvelse<br />
▪ Retten kan kun prøve hvis forliget ikke er noget som kunne hidføres ved aftale.<br />
7.1.5.4 Retsforlig eller udenretligt forlig?<br />
▪ Efter RPL§ 270 skal et retsforlig indføres i retsbogen. Hvis det er udenretligt er det ikke nødvendigt.<br />
7.1.5.5 Anfægtelse af forliget<br />
▪ Et forlig kan være ugyldigt efter de almindelige aftaleretlige love. Fx hvis procesfuldmagten ikke var givet eller<br />
der er sket en fejlskrivelse, som den ene part godt var klar over.<br />
VI - Parternes rådighed over processen 9 / 21 Sagsbehandling
VII - Beviser<br />
1. INDLEDNING<br />
▪ Det følger af forhandlingsprincippet, at parterne selv må fremskaffe de beviser, parterne anser for nødvendige til<br />
afgørelse af sagen. Som nævnt kan retten afskære bevisførelse, som er overflødig. Efter RPL§ 339s3, har retten<br />
endvidere mulighed for at opfordre en part til at føre bevis.<br />
2. FREMLÆGGELSE AF BEVISER<br />
2.1 Principperne om fri bevisbedømmelse og bevisførelse<br />
2.1.1. Problemstillingen<br />
▪ Hvis man er uenig om hvad der er faktum, skal der føres bevis for faktum.<br />
2.1.2. Bevisbedømmelse<br />
▪ Bevisbedømmelsen er fri, hvilket betyder at dommeren selv finder ud af hvornår et bevis er ført. Dommeren må<br />
dog ikke lægge en subjektiv overbevisning til grund.<br />
2.1.3. Bevisførelse<br />
▪ Parterne bestemmer selv hvor mange vidner de vil føre, og næsten alt kan føres som vidne. Retten vurderer selv<br />
hvor stor vægt de vil tillægge vidnerne dog, RPL§ 344s1.<br />
▪ Retten har mulighed for at afskære en bevisførelse, hvis den er »uden betydning for sagen«, RPL§ 341. Dog skal<br />
der vises stor forsigtighed i brugen af denne regel, hvilket der også bliver gjort i praksis.<br />
▪ Kan ske hvis det er et meget omfattende bevis, og det kun vedrører sagen perifert. Eller hvis kendsgerningen ikke<br />
bestrides.<br />
2.2 Bevisbyrden<br />
2.2.1. Definition<br />
▪ Med bevisbyrden menes at man lægger den anden parts påstand til grund, hvis det ikke modbevises.<br />
2.2.2. Kravet til bevisbyrden<br />
▪ Hvis den anden part har forringet muligheden for bevis, kan det medføre at kravene til beviset sænkes.<br />
2.2.3. Hvilken part har bevisbyrden<br />
2.2.3.1 Almindelige synspunkter<br />
▪ Normalt skal den som påstår noget usædvanligt føre beviset derfor.<br />
2.2.3.2 Retsplejelovens regler<br />
▪ Hovedbestemmelsen udtrykker på hvem bevisbyrden ligger, den næste bestemmelse udtrykker undtagelserne.<br />
2.2.3.3 De materielle regler<br />
▪ Bevisbyrden for egen skyld hos skadelidte påhviler i almindelighed skadevolderen, mens skadelidte i<br />
almindelighed har bevisbyrden for størrelsen af sit krav.<br />
2.2.4. Konklusion<br />
▪ Langt de fleste lovregler tager ikke stilling til beviskravet, og det tilkommer derfor retspraksis.<br />
3. VIDNEFORKLARING<br />
3.1 Begrebet vidne<br />
▪ Et vidneudsagn er et udsagn, der afgives af en tredjemand under en andens sag om ham personligt bekendte<br />
forhold.<br />
▪ En biintervenient, sagsøgerens advokat eller anden procesfuldmægtig er ikke part, og kan normalt afhøres som<br />
vidner.<br />
3.2 Vidnepligt<br />
▪ RPL§ 168 har enhver pligt til at vidne. Børn under 15 år kan også vidne under de fleste omstændigheder RPL§<br />
183s3.<br />
▪ Inden afhøring indskærper dommeren vidnerne deres sandhedspligt, RPL§ 181.<br />
▪ Spørgsmålet om hvorvidt vidneudsagnet er nødvendigt afgøres af retten, og vidnet har pligt til at møde op, hvis<br />
det indkaldes, jf RPL§ 179.<br />
3.3 Vidneudelukkelse<br />
3.3.1. Begrebet<br />
▪ Tavshedspligt er reguleret i RPL§ 169+170. Hvis man ikke er nævnt i disse paragraffer kan man ikke påberåbe sig<br />
tavshedspligt.<br />
3.3.2. Tjenestemænd og andre i offentlig tjeneste, RPL§ 169<br />
▪ Hvor det er den offentliges interesse at der er tavshedspligt, dog kan chefen dispensere og give mulighed for<br />
vidneforklaring.<br />
3.3.3. Præster, læger, advokater m.v. RPL§ 170<br />
▪ Vidneforklaring kan ikke kræves af ovenstående for ting som er kommet til deres kundskab ved udøvelsen af<br />
deres virksomhed. Dette er begrundet i tillidsforhold.<br />
▪ Præster og forsvarere i straffesager kan således ikke tilpligtes at afgive vidneforklaring, uanset forklaringens<br />
afgørende betydning for sagens udfald.<br />
▪ Det gælder også for medhjælpere, RPL§ 170s4.<br />
▪ Der findes tavshedspligt som nævnt i RPL§ 170s3 mange steder i særlovgivningen. Således for sygeplejersker,<br />
jordemødre, ansatte i pengeinstitutter, revisorer m.fl.<br />
3.3.4. Journalister m.v. RPL§ 172<br />
▪ Journalister har ikke pligt til at udlevere deres kilder, medmindre det drejer sig om en forbrydelse der kan give 4<br />
års fængsel, eller hvis en offentlig ansat har brudt sin tavshedspligt.<br />
3.3.5. Oplysningspligt<br />
▪ Der er oplysningspligt hvis man ligger inde med viden om at en tiltalt person er straffri.<br />
3.4 Vidnefritagelse<br />
3.4.1. Begrebet<br />
▪ Den personlige samvittighedskonflikt det vil medføre at skulle vidne mod sine nærmeste.<br />
VII - Beviser 10 / 21 Sagsbehandling
▪ Det er vidnet selv der bestemmer om han vil vidne, han har ret, men ikke pligt til at vidne mod sine nærmeste.<br />
3.4.2. Retsplejeloven § 171 stk. 1<br />
▪ Det er lidt et definitions spørgsmål hvem som er de nærmeste, det kommer lidt an på hvilket forhold man har.<br />
Generelt dog ægtefælle, forældre, børn.<br />
3.4.3. Retsplejeloven § 171 stk. 2<br />
▪ Fritagelse hvis man risikere at påføre sig selv eller hans nærmeste væsentlig skade.<br />
3.4.4. Retsplejeloven § 171 stk. 3<br />
▪ Der kan dispenseres fra RPL§ 171s2 hvis det synes af afgørende betydning for sagen opklaring.<br />
3.4.5. Praksis efter RPL§ 171<br />
▪ Bliver oftest brugt i straffesager. Børn bør normalt ikke vidne medmindre de har lyst.<br />
3.5 Fremgangsmåden ved vidneførsel<br />
3.5.1. Iagttagelse af reglerne om vidneudelukkelse og vidnefritagelse<br />
▪ Man har altid pligt til at møde op i retten, men dommeren skal vejlede om fritagelsesgrunde. Hvis man alligevel<br />
vidner kan det ikke slettes fra retsbogen. Hvis man vidner falsk, kan man straffes.<br />
3.5.2. Vidnetvang<br />
▪ Et vidne kan tvinges ved bøder eller løbende tvangsbøder, afhente af politiet, eller gemmes i forvaring. Normalt<br />
kan der dog ikke udøves tvang mod børn.<br />
3.5.3. Tilsigelse og afhøring af vidner<br />
▪ Normalt tilsiges vidnet uformelt, men det kan også ske efter reglerne i RPL§ 175 hvilket også vil give mulighed<br />
for at bruge tvang. Vidnet og modparten har brug for en uges varsel. Vidnet har pligt til at opfriske sin<br />
hukommelse inden mødet i retten. Vidnet skal afhøres for sig, uden at høre andre vidner.<br />
4. PARTSFORKLARING OG FORMLØS UDSØRGEN AF PARTERNE<br />
4.1 Partsforklaring<br />
▪ Den part, der således afgiver forklaring, er pligtig til at besvare de yderligere spørgsmål, som modparten eller<br />
retten måtte stille ham, RPL§ 303. Efter RPL§ 302 kan retten efter modpartens påstand indkalde en part til<br />
personligt møde for at besvare spørgsmål sigtende til sagens oplysning. Undladelse medfører processuel<br />
skadesvirkning<br />
▪ Retten kan hvis den finder det nødvendigt, helt overtage afhøringen, jf RPL§ 305 og 183.<br />
4.2 Formløs udspørgen af parten<br />
▪ Partsforklaring afgives under strafansvar jf strfl§158, men der kan også udspørges formløst hvor man blot ønsker<br />
partens påstand på det rene.<br />
▪ Formløs udspørgen kan også ske til den procesansvarlige, mens partsafhøring skal være personligt.<br />
5. SAGKYNDIGE ERKLÆRINGER<br />
5.1 Indledning<br />
5.1.1. Sagkyndige dommere eller sagkyndige erklæringer<br />
▪ Sagkyndige domstole er nemmere ved små sager hvor der indgår et sagkyndigt element. Men ellers er det bedst<br />
med sagkyndige erklæringer, da det bedre stemmer overens med kontradiktionsprincippet hvor man har<br />
mulighed at diskuter den sagkyndige erklæring med en uvildig dommer i stedet for at dommeren kommer med<br />
sagkundskaben ned over hovedet på parterne.<br />
5.1.2. Forskellige former for sagkyndige erklæringer<br />
▪ Vidneforklaring ligger hovedvægten på konstatering af konkrete, faktiske forhold, mens syn og skøn kræver<br />
særlig sagkundskab og erfaring baseret på mere indgående undersøgelse og bedømmelse.<br />
▪ Boligretten kan besigtige det lejede, og besigtigelse antages også at kunne anvendes af de andre retter.<br />
5.2 Syn og skøn efter retsplejelovens regler<br />
▪ Syn og skøn kan kun afholdes efter begæring af parterne. Dog kan retten opfordre. !!Emnerapport!! Dette er<br />
interessant da domstolene selv indkalder til syn og skøn i patentsagen.<br />
▪ Enhver af parterne kan efter RPL§ 200 bede om bestemte skønsmænd, men retten er ikke bundet heraf.<br />
▪ RPL§ 197-199 indeholder en række personlige betingelser, som skønsmænd skal opfylde. Det er habilitetsregler<br />
som minder om dommerens habilitets regler.<br />
▪ Spørgsmålene til skønsmændene skal være klare og konkrete. Efter besigtigelsen afgiver skønsmændene<br />
forklaring som gives til retten og til parterne.<br />
▪ Syn og skøn, der er en blanding af bevis og sagkyndig bistand for retten, er ikke bindende, men kun vejledende<br />
for retten.<br />
5.3 Ensidigt indhentede erklæringer<br />
▪ Erklæring som er indhentet ensidigt kan normalt ikke fremlægges og har generelt kun begrænset værdi.<br />
▪ Juridiske erklæringer, responsum, må normalt godt fremlægges især hvis de har generel karakter.<br />
5.4 Nyt syn og skøn<br />
▪ Nyt syn og skøn kan indkaldes hvis der er behov for en anden slags sagkundskab end den tidligere indhentede.<br />
6. DOKUMENTBEVIS<br />
6.1 Partens egen editionspligt<br />
▪ Dokumenter som sagsøger ønsker at påberåbe sig, skal medlægges stævning eller senest ved første retsmøde.<br />
Dette kaldes editionspligt.<br />
▪ Dog kan der påberåbes nye dokumenter, RPL§ 355s3.<br />
▪ Retten kan ex officio opfordre en part til at fremlægge edition, jf RPL§ 339s3. Efterkommer parten ikke rettens<br />
opfordring, kan retten ved bevisbedømmelsen tillægge dette virkning til fordel for modparten.<br />
6.2 Modpartens editionspligt<br />
▪ Såfremt modparten er rådig over dokumentet, kan parten anmode retten om at pålægge modparten at fremlægge<br />
det, RPL§ 298s1.<br />
▪ Der kan også kun fremlægges en del af dokumentet.<br />
▪ Parten må oplyse, hvilke bestemte kendsgerninger han vil godtgøre ved hjælp af de dokumenter, han kræver<br />
fremlagt, og må yderlige antageliggøre, at dokumenterne kan have betydning som bevis for disse<br />
omstændigheder. Det hænder at domstolene nægter at give editionspålæg hvis bevis kan skaffes på anden måde.<br />
VII - Beviser 11 / 21 Sagsbehandling
▪ Virkningen af, at en part undlader at fremlægge dokumenter, er den samme, som hvis han undlader at afgive<br />
partsforklaring. Den processuelle skadevirkning indtræder, således at retten ved bevisbedømmelsen kan tillægge<br />
undladelsen virkning til fordel for modparten, RPL§ 298s2. Derimod kan retten ikke tvinge modparten til at<br />
udlevere dokumentet, medmindre parten har materiel ret til at besidde det.<br />
6.3 Tredjemands editionspligt<br />
▪ Der kan anvendes de samme tvangsmidler mod tredjemands editionspligt som ved vidneforklaring.<br />
6.4 Fremgangsmåden ved editionspålæg<br />
▪ Pga. kontradiktions skal modparten have mulighed for at komme med indsigelser til begrundelsen for<br />
editionspålægget inden det fremsættes.<br />
7. ISOLERET BEVISOPTAGELSE. RETSPLEJELOVENS § 343<br />
▪ At der optages bevis, selv om dette ikke sker til brug for en verserende sag. Dermed kan retten tillade<br />
bevisoptagelsen, uanset at modparten protestere.<br />
▪ Også begæring om afholdelse af syn og skøn, der kan tjene til vejledning om, hvorvidt der er grundlag for et<br />
sagsanlæg, kan imødekommes. En sådan bevisoptagelse kan også vise, om der er mulighed for forlig mellem<br />
parterne.<br />
VII - Beviser 12 / 21 Sagsbehandling
VIII - Sagens gang i første instans<br />
1.1 Det forberedende møde<br />
▪ Ved det forberedende møde skal der indsendes sagsøgtes skriftlige svar, eller hvis det er mundtligt, skal han<br />
forberede sig. De dokumenter som sagsøgte ønsker at påberåbe sig, skal medsendes, eller medtages til retsmødet.<br />
▪ Ved det forberedende retsmøde ønsker retten at få påstandene på det rene og gøre det klart hvilke beviser<br />
parterne er i besiddelse af.<br />
▪ Ved mere komplicerede sager er det sædvanligt at der udveksles adskillige processkrifter og holdes flere<br />
forberedende møder før sagen kommer til domsforhandling.<br />
▪ Efter RPL§ 356s1 bestemmer retten hvornår sagen er tilstrækkeligt belyst til at forberedelsen kan sluttes. Dette vil<br />
navnlig være når omfanget af bevisførelsen er belyst.<br />
2. PRÆKLUSION<br />
2.1 Inden domsforhandling<br />
▪ Så lang tid sagen er under forberedelse, så er der fri adgang til at komme med nye påstande, anbringender,<br />
beviser. Når sagen overgår til domsforhandling indtræder præklusion, og det er ikke længere muligt helt frit at<br />
komme med nyt processtof.<br />
▪ Herefter er det muligt at inddrage nyt stof hvis parterne er enige. Hvis parterne ikke er enige beslutter domstolen<br />
om det valgte processtof må inkluderes. Modparten har altså mulighed for at protestere.<br />
▪ Formelle indsigelser, som at man er skiftet bopæl, skal indgives ved det skriftlige svarskrift.<br />
2.2 Tidsrummet mellem forberedelsens afslutning og domsforhandlingens afslutning. Modparten<br />
modsætter sig udvidelse<br />
2.2.1. Reglerne vedrørende påstande og anbringender<br />
▪ Der kan trods protest fremføres nye påstande og anbringender under visse betingelser.<br />
2.2.2. Betingelse nr. 1. »Undskyldeligt«<br />
▪ Hvis fx der er skiftet advokat kan det være undskyldeligt at der ikke har været brugt en bestemt påstand før.<br />
2.2.3. Betingelse nr. 2 »Modpartens interesse«<br />
▪ Hvis det ikke stiller modparten ringere ved domsforhandlingen ved at han stadig har tid til at finde modbeviser<br />
til påstanden, kan en påstand godt accepteres.<br />
2.2.4. Betingelse nr. 3 »Uforholdsmæssigt tab«<br />
▪ En konkret vurdering om det vil give et uforholdsmæssigt tab hvis processtoffet ikke kunne inkluderes.<br />
2.2.5. Konklusion<br />
▪ Ofte vil det være en samlet vurdering hvor man tager alle tre betingelser ind i billedet med større eller mindre<br />
vægt.<br />
2.2.6. Nye beviser<br />
▪ Afskæring af nye beviser kan kun ske efter protest fra modparten. Retten afgør det efter en konkret vurdering,<br />
vigtigt er om der skal laves om på berammelsen af sagen.<br />
2.3 Under domsforhandling<br />
2.3.1. Modparten modsætter sig udvidelse<br />
▪ Under domsforhandlingen gælder de samme regler.<br />
2.3.2. Modparten modsætter sig ikke udvidelsen<br />
▪ Her kan retten modsætte sig udvidelsen selvom der ikke er protest.<br />
2.4 Konklusion<br />
▪ Det er måske til tider uheldigt for retfærdighed, men nødvendigt med præklusion.<br />
3. DOMSFORHANDLINGEN<br />
3.1 Indledning<br />
▪ Påstande og anbringender skal gentages under domsforhandlingen. Ved domsforhandlingen skal syns- og<br />
skønsforretninger være overstået, vidner være indkaldt, og processtoffet i det hele taget gjort klar til<br />
præsentation.<br />
3.2 Forelæggelsen<br />
▪ Først foreligger sagsøgeren i kronologisk rækkefølge hændelsesforløbet og beviserne i grove træk uden at gå i<br />
detaljer. Herefter har sagsøgte mulighed for at komme med enkelte bemærkninger.<br />
3.3 Bevisførelsen<br />
▪ Parterne afgiver deres forklaring og modafhøres. Vidner føres og afhøres og modafhøres. Skønsmænd afhjemles<br />
og stilles til rådighed for spørgsmål.<br />
3.4 Proceduren<br />
▪ Sagsøgeren og sagsøgte giver herefter et frit foredrag om deres syn og fortolkning, måske fremdrager lignende<br />
sager. Der er lejlighed til replik fra sagsøgeren og duplik fra sagsøgte. Herefter optages sagen til dom.<br />
4. RETTENS ROLLE<br />
▪ Retten leder, kan beslutte an enkelte af sagens spørgsmål forhandles og afgøres særskilt, og at forberedelsen skal<br />
genoptages især hvis der kommer nye påstande.<br />
5. SAGENS REASSUMPTION<br />
▪ Vil sige genoptagelse af domsforhandlingen efter sagens optagelse til dom. Dette kan ske efter begæring fra en af<br />
parterne eller ex officio, men det er domstolen alene der afgør om genoptagelse.<br />
6. UDEBLIVELSE<br />
6.1 Under forberedelse efter at påstande er nedlagt<br />
6.1.1. Hovedregel<br />
▪ Hvis sagsøgeren udebliver tilkendes sagsøgte omkostningerne og sagen afvises.<br />
▪ Udebliver begge parter hæver retten sagen.<br />
▪ Udebliver sagsøgte er der mulighed for udeblivelsesdom.<br />
VIII - Sagens gang i første instans 13 / 21 Sagsbehandling
6.1.2. Undtagelser<br />
▪ Det kan dog være at sagen er tilstrækkeligt belyst til at den kan fremmes.<br />
6.2 Udeblivelse fra domsforhandling<br />
▪ Udebliver en part inden han har nedlagt sin påstand, er det det samme som udeblivelse. Hvis det er efter hans<br />
påstand er nedlagt så mister han muligheden for at fremføre yderligere i sagen.<br />
VIII - Sagens gang i første instans 14 / 21 Sagsbehandling
IX - Retsafgørelser<br />
1. FORMALITET OG REALITET<br />
1.1 Definition<br />
▪ Formalitet er overholdelse af de processuelle regler. Sagens realitet er formuleret ved de proceskrav parterne har<br />
fremsat.<br />
1.2 Retsvirkning af afvisning<br />
▪ Hvis en sag afvises kan den anlægges igen, modsat en frifindelse.<br />
1.3 Rettens ansvar for formaliteten<br />
▪ Retten er pligtig til at tilsikre at formaliteterne er overholdt, men det kræver at retten bliver gjort opmærksom på<br />
manglen.<br />
1.4 Dommerens habilitet<br />
1.4.1. Fortolkning<br />
▪ EMD’s praksis viser at dommen ikke alene skal være habil, men også fremstå som habil.<br />
1.4.2. Inhabilitet er rettens afgørelse<br />
▪ Det er retten selv som afgøre, men oftest spørger den parterne om de har noget at kommentere.<br />
1.4.3. Kollegiale domstole<br />
▪ Det er stærkt omdiskuteret om alle burde vige når en kollega har været involveret i en sag.<br />
1.4.4. Tidligere beskæftigelse med sagen<br />
▪ RPL§ 60s2 om inhabilitet ved tidligere beskæftigelse med sagen gælder kun for straffesager, men efter<br />
indflydelse fra EMD gælder det også til en vis grad for civile sager, og på sin vis voldgiftssager.<br />
1.5 Konklusion<br />
▪ Med undtagelse af habilitetsreglerne skal alle formelle spørgsmål kun tages op hvis der er konkret anledning<br />
hertil.<br />
2. FULDBYRDELSESSØGSMÅL OG ANERKENDELSESSØGSMÅL<br />
2.1 Indledning<br />
▪ Fuldbyrdelses søgsmål kan fuldbyrdes.<br />
2.2 Domsformulering<br />
▪ Der skal formuleres hvad som kan tvangsfuldbyrdes eller hvad som skal anerkendes. Og sagens omkostninger<br />
skal klarlægges.<br />
2.3 Konstaterende og konstitutive domme<br />
▪ Konstaterende domme bekræfter den gældende orden i retsstillingen. Konstitutive domme skaber en anderledes<br />
retsstilling end den eksisterende mellem parterne.<br />
2.4 Retlig interesse<br />
▪ For at få en anerkendelsesdom er betingelsen at man skal have en retlig interesse i at få afsagt dom.<br />
2.4.1. Konkret retstvist<br />
▪ Der skal være en retlig uenighed, men den skal være konkret, domstolen begiver sig ikke af med responsa om<br />
retstilstanden.<br />
2.4.2. Aktuel retstvist<br />
▪ Det skal være noget aktuelt som skal afgøres, ikke fx i tilfælde af kommunen beslutter dette.<br />
2.4.3. Sikring af effektiv kontrol med offentlig myndighed<br />
▪ I prøvelsessager har domstolene ikke strenge krav til sagens aktualitet.<br />
▪ Det er måske en betingelse at cirkulæret ikke er ophævet i mellemtiden, hvis man alligevel ikke kan få ændret sin<br />
afgørelse, men blot ønsker at prøve forvaltningen. Der må stadig sandsynliggøres en vis aktualitet. Der skal være<br />
en vis konkretisering af hvad der skal prøves.<br />
3. RETSAGØRELSENS FORM<br />
3.1 Domme, kendelser, beslutninger<br />
▪ Afgørelser som afslutter er domme, andet er kendelser eller beslutninger. Hvis sagen afvises pga. formalitet sker<br />
det ved kendelse<br />
3.2 Delafgørelse<br />
▪ Nogle gange er det praktisk med en opdeling.<br />
3.3 Dommens begrundelse<br />
▪ Domme og kendelser skal være ledsaget af grunde.<br />
▪ Efter 220s2 skal der altid i en ankedom anføres, ved hvilken ret den indankede dom er afsagt.<br />
▪ I højesteretsdomme og borgerlige landsretssager skal dommen eller kendelsen indeholde oplysninger om de<br />
forskellige meninger under dommernes afstemning. Hvor der medvirker sagkyndige dommere er det ikke<br />
nødvendigt.<br />
▪ Der skal være fyldigere præmisser hvis det står til folketinget og EMD. Det er nemlig særligt vigtigt for at en dom<br />
kan få præjudikatværdi.<br />
▪ Dog er langt de fleste dom udtryk for et konkret skøn hvor de enkelte omstændigheder bliver af stor betydning.<br />
Dette skal tages i betragtning, når man skal vurdere præjudikatværdien af en dom.<br />
3.4 Dommens konklusion<br />
▪ Konklusion skal være klar. Frister for fuldbyrdelse skal være inkluderet.<br />
▪ Nogle gange skriver dommerne: sådan som sagen er forelagt retten … På denne måde antyder retten, at hvis<br />
sagen havde været forelagt på en anden måde, kunne resultat være blevet anderledes. Formuleringen viser<br />
således skismaet mellem parternes rådighed over processtoffet og rettens ønske om at nå et materielt rigtigt<br />
resultat.<br />
3.5 Dommens afsigelse<br />
▪ Dette sker i et retsmøde som skal være offentligt altid. Undtaget er udeblivelsesdom ved skriftlig forberedelse.<br />
IX - Retsafgørelser 15 / 21 Sagsbehandling
▪ Tidspunkter for appel og fuldbyrdelse løber fra tidspunktet af afsigelsen.<br />
4. SAGSOMKOSTNINGER<br />
▪ Retsafgiften ved sagens anlæg er 500kr for sager under 6.000, og 1% af sagsgenstanden, hvis det er derover.<br />
Advokatbistand og syn og skøn betales af parterne selv.<br />
▪ Udgangspunktet er at den tabende part er pligtigt til at erstatte modparten de ham ved retssagen påførte udgifter.<br />
▪ Såfremt en sag afvises, betragtes den som tabt af sagsøgeren. Det samme gælder hvis sagsøgeren hæver sagen.<br />
▪ Sagsomkostningerne kan også appelleres, som regel kun hvis de er under 10.000.kr.<br />
5. FRI PROCES<br />
RPL§ 330s1 Der kan efter ansøgning meddeles en person fri proces, såfremt<br />
1) han skønnes at have rimelig grund til at føre proces, og<br />
2) han ikke uden at lide væsentlige afsavn kan betale de omkostninger, der er forbundet med<br />
sagen.<br />
▪ Hvis forbrugerklagenævnet siger god for sagen så opfylder det n1 i bestemmelsen.<br />
▪ Bevillingen omfatter også betaling af sagsomkostninger til modparten i tilfælde af at sagen tabes.<br />
6. RETSHJÆLP TIL UBEMIDLEDE M.V.<br />
6.1 Retshjælp for ubemidlede<br />
▪ Ja, det kan lade sig gøre. For 800kr<br />
6.2 Førstegangskonsultation<br />
▪ Der findes også gratis retshjælpskontorer.<br />
6.3 Retshjælpsforsikring<br />
▪ Inkluderet i mange familieforsikringer.<br />
7. PROCESSTRAFFE<br />
▪ Hvis man trætter retten kan man idømmes en bøde fx 2.000 kr.<br />
IX - Retsafgørelser 16 / 21 Sagsbehandling
X - Appel af retsafgørelser<br />
1. ANKEMULIGHEDERNE<br />
1.1 Indledning<br />
▪ Appelmuligheden indebærer kontrol og ensretning af førsteinstansens afgørelser.<br />
1.2 Ankebegrænsninger<br />
▪ Økonomiske sager under 10.000kr kan ikke ankes uden Procesbevillingsnævnets tilladelse.<br />
1.3 Tredjeinstansbevilling<br />
▪ Kan gives hvis sagen er af principiel karakter, eller hvis andre grunde taler herfor, fx at det er sandsynligt at der<br />
vil ske en ændring af afgørelsen.<br />
1.4 Yderligere regler for admittering af ankesager<br />
▪ Domme kan ankes, kendelser og beslutninger kan kæres. En dom kan kun ankes af parterne<br />
2. SAGSBEHANDLING I ANKEINSTANSEN<br />
2.1 Nova i ankesagen<br />
2.1.1. Begrebet<br />
▪ Nyt stof som ikke har været behandlet i førsteinstansen.<br />
2.1.2. Processtof, der ikke har foreligget for førsteinstansen<br />
▪ Det er muligt at komme med nye påstande og anbringender der vedrører det samme krav, men som regel er det<br />
ikke muligt at komme med nye krav. For så vil appelinstansen førstebehandle disse nye krav, og det er ikke<br />
meningen, man er derfor i stedet henvist til at foretage nyt søgsmål for de nye krav.<br />
▪ Parterne kan frit føre nye beviser under anken. Der kan nok ikke ske adcitation.<br />
2.1.3. Præklusion i ankeinstansen<br />
▪ Påstande og anbringender der ikke har været fremsatte i første instansen skal fremsættes tidligst muligt, helst<br />
under forberedelsen.<br />
2.2 Sagens gang i ankeinstansen<br />
2.2.1. Sagsbehandling ved landsret<br />
2.2.1.1 Forberedelsen<br />
▪ Appellanten indstævner indstævnte.<br />
2.2.1.2 Domsforhandling<br />
▪ Meget det samme som under første instansen, blot læses den ankede dom op.<br />
2.2.2. Sagsbehandlingen ved Højesteret<br />
▪ Der er ingen bevisumiddelbarhed for højesteret. Højesteret træffer selv i hver enkelt sag bestemmelse om, hvor og<br />
hvornår bevisførelse skal ske, jf RPL§ 340s3. I praksis sker der sjældent afhøring af parter og vidner under<br />
domsforhandling for Højesteret.<br />
3. ANKEFRIST<br />
3.1 Ankefrist til landsret<br />
▪ Ankefristen er normalt dagen ud plus fire uger fra dommens afsigelse. Højesteret kan i ganske særlige tilfælde<br />
dispensere fra reglen af ankefrist.<br />
3.2 Ankefrist til Højesteret<br />
▪ Fristen er 8 uger for sager der har kørt i landsretten som førsteinstans. Ellers skal der tilladelse fra<br />
Procesbevillingsnævnet.<br />
4. UEBLIVELSE FRA ANKESAGEN<br />
▪ Udebliver appellanten afvises anken. Hvis indstævnte udebliver kan retten træffe afgørelse på det forelagte<br />
materiale. Der kan kun tages hensyn til materiale der har været forelagt den udeblevne.<br />
5. KÆRE<br />
▪ Selvstændig appel af kendelser og beslutninger sker ved kære, RPL kap. 37.<br />
▪ Kærebehandlinger er også underlagt 10.000 kr. reglen. De er normalt skriftlige og påkæret kendelse kan<br />
fuldbyrdes straks, medmindre andet er bestemt i kendelsen, RPL§ 481.<br />
6. SAGER, DER ER AFGJORT VED UDEBLIVELSESDOM<br />
6.1 Genoptagelse (efter RPL§ 367)<br />
▪ Der kan ske genoptagelse 4 uger efter en udeblivelsesdom. Dette kan udvides op til et år hvis retten synes det<br />
undtagelsesvis det er påkrævet.<br />
6.2 Appel<br />
▪ Hvis der er begået en fejl ved udeblivelsesdommen, så der ikke burde være afsagt en dom, så kan dommen<br />
appelleres efter RPL§ 369s4. En sådan sag drejer sig imidlertid udelukkende om sagsbehandling og ikke om<br />
sagens realiter.<br />
7. ANKEAFKALD<br />
▪ Det fremgår indirekte af RPL§ 370 at der kan gives afkald på anke efter at der er faldet dom (ikke før). Det kan<br />
dermed også ske stiltiende.<br />
8. EKSIGIBILITET<br />
▪ Domme kan som regel fuldbyrdes 14 dage efter dommens afsigelse eller forkyndelse, RPL§ 480s1 og 219s3. Men<br />
hvis der ankes inden, så suspendere det normalt eksigibiliteten. Hvis der er tale om en udeblivelsesdom, har det<br />
på samme måde opsættende virkning.<br />
9. GENOPTAGELE (UDEN FOR RPL§ 367)<br />
▪ Der kan ske en genoptagelse af en højesteretsdom fordi denne ikke kan appelleres. Men der er meget strenge krav<br />
hertil i RPL§ 399.<br />
X - Appel af retsafgørelser 17 / 21 Sagsbehandling
▪ Man kan vende tilbage til tidligere stadier i sagen ved at vende tilbage til forberedelsesfasen, eller<br />
domsforhandling.<br />
X - Appel af retsafgørelser 18 / 21 Sagsbehandling
XI - Retskraft<br />
1. DEFINITION<br />
▪ En dom er endelig og bindende for parterne, RPL§ 223<br />
2. MATERIEL RETSKRAFT<br />
2.1 Negativ retskraft<br />
2.1.1. Retskraft inter partes<br />
▪ At en dom har materiel retskraft vil sige, at nye søgsmål om den sag, dommen har afgjort, skal afvises. Denne<br />
afvisningsvirkning af dommen kaldes også negativ retskraft eller litispendensvirkning.<br />
▪ Den eneste undtagelse er de strenge regler om genoptagelse i RPL§ 399.<br />
2.1.2. Retskraft for tredjemand<br />
▪ I dispositive sager har civile sager i almindelighed kun retskraft for parterne. Men hvor der fremkommer en ny<br />
retsstilling, som fx familieretlige statusdomme, der vil det have indflydelse på tredjemand.<br />
2.2 Præjudikatsvirkning (den positive retskraft)<br />
▪ Især Højesteretsdomme har præjudikatvirkning, men ellers har alle domme.<br />
2.3 Anerkendelsesdomme<br />
▪ Der kan ikke anlægges nye sager, og de har præjudikatvirkning.<br />
2.4 Afvisningsdomme<br />
▪ Hvis de formelle regler følges, kan der anlægges ny sag, da sagens realitet ikke er prøvet.<br />
3. FORMEL RETSKRAFT<br />
▪ Når ankefristen er udløbet.<br />
4. RETSFORLIG<br />
▪ Retsforlig er aftaler, og dømmes derfor ikke efter de processuelle regler, men efter de materielle regler om aftaler.<br />
5. KENDELSER OG BESLUTNINGER<br />
5.1 Kendelser<br />
▪ Kendelser, som afsiges under behandling af civile sager, er bindende, for så vidt som retten ikke af egen drit eller<br />
efter påstand kan tage spørgsmålet op på ny. Imidlertid kan kendelsen efter de sædvanlige regler kæres af en<br />
parterne til højere ret.<br />
▪ Derimod antages kendelser ikke at have positiv retskraft, forstået på den måde at en kendelse, der er afsagt under<br />
en sag har bindende virkning i forhold til en ny sag.<br />
5.2 Beslutninger<br />
▪ Efter RPL§ 222 kan beslutninger omgøres ex officio af retten.<br />
XI - Retskraft 19 / 21 Sagsbehandling
XII - Fuldbyrdelse af retsafgørelser<br />
1. INDLEDNING<br />
▪ Rekvirenten er den part, som indgiver begæring til fogedretten om fogedforretning. Rekvisitus er den, mod hvem<br />
fogedforretningen ønskes foretaget.<br />
2. TVANGSFULDBYRDELSE AF KRAV PÅ PENGE (UDLÆG)<br />
2.1 Grundlaget<br />
▪ RPL§ 478 på domme og kendelser, og andre private dokumenter og nogle offentlige krav. Reglerne i RPL§ 478 er<br />
udtømmende, og har man ikke et krav svarende til dem i 478, skal man altså først opnå en eksigibel dom.<br />
2.2 Begrebet udlæg<br />
▪ Formålet er at realisere et aktiv af rekvisitus til måske auktionæring for at for dækning for sit krav.<br />
3. KRAV PÅ ANDET END PENGE<br />
▪ Disse er reguleret i RPL§ 528-32.<br />
4. GENNEMFØRELSE AF FOGEDFORRETNINGER<br />
4.1 Fogedretten er en domstol<br />
▪ Den er en domstol, men er ofte beklædt af kontorpersonale. Men man skal alligevel kære til højere domstol for at<br />
ændre en afgørelse (kendelse) fra fogeddomstolen.<br />
4.2 Eksigible retsafgørelser<br />
▪ Fristen for fuldbyrdelse er forskellig mellem domme og frister.<br />
▪ Retten kan bestemme, at tvangsfuldbyrdelse kun kan ske mod sikkerhedsstillelse eller kun for en del af<br />
afgørelsen, jf RPL§ 253s3.<br />
▪ RPL§ 478 omfatter ikke kun eksigible domme af almindelige domstole, men også for særlige domstole eller<br />
administrative organer, hvis afgørelser ved lovgivning kan tvangsfuldbyrdes.<br />
▪ Beslutninger om sagsomkostninger er desuden eksigible.<br />
4.3 Prøvelse af eksigible afgørelser<br />
4.3.1. Domstolsafgørelser<br />
▪ Fogedretten kan kun påse at dommen kan fuldbyrdes. Den er afskåret fra at tage stilling til indsigelser, der kunne<br />
og burde være fremsat ved rettens behandling.<br />
▪ Omstændigheder, der er indtruffet efter, at retten har afsagt sin dom er fogedretten naturligvis ikke afskåret fra at<br />
tage stilling til.<br />
4.3.2. Andre eksigible afgørelser<br />
▪ Fogedretten kan foretage en prøvelse af alle indsigelser, som rekvisitus fremsættes mod et forlig, et gældsbrev, et<br />
pantebrev, en veksel eller check, herunder om der er begrundet tvivl om skyldforholdets beståen. Hvis<br />
bevisførelsen er meget omfattende kan det ikke ske ved fogedretten, RPL§ 501s4.<br />
4.4 Fuldbyrdelsesfristen<br />
▪ Når fristen er udløbet og dommen ikke er indanket, kan den fuldbyrdes. Efter fristen vil det dog kunne<br />
fuldbyrdes også, medmindre appelretten eller fogedretten beslutter anderledes.<br />
4.5 Forlig<br />
▪ Retsforlig skal efter deres indhold være eksigible, for at de kan tvangsfuldbyrdes.<br />
5. GENSTANDEN FOR UDLÆGET<br />
5.1 Indledning<br />
▪ Der kan ikke gøres indlæg i hele kreditors formue.<br />
5.2 Tredjemandsret<br />
▪ Der kan kun gøres udlæg i ting som tilhører skyldner. Der kan godt gøres udlæg i ting som tilhører skyldner,<br />
men hvorover tredjemand har en ret, fx panteret.<br />
5.3 Aktiver, der er beskyttet mod udlæg<br />
5.3.1. Trangsbeneficiet.<br />
▪ RPL§ 509, et beskedent hjem og en beskeden levefod for skyldnerens husstand.<br />
5.3.2. Aktiver til erhverv og uddannelse.<br />
▪ Fx lærebøger eller redskaber.<br />
5.3.3. Løn m.v.<br />
▪ RPL§ 511 i løn som ikke er mere end 7 dage gammel.<br />
▪ RPL§ 512 ikke i pension eller fx underholdsbidrag som tilkommer personen personligt.<br />
▪ RPL§ 515 ikke i genstande af særlig personlig betydning, fx familieportrætter.<br />
5.3.4. Gensidigt bebyrdende kontrakter<br />
▪ RPL§ 511s3 en beskyttelse af medkontrahenten ved at der ikke kan gøres udlæg i rekvisitus’s begunstigelse i en<br />
gensidigt bebyrdende kontrakt.<br />
6. UDLÆGGETS RETSVIRKNINGER<br />
6.1 Sikringsakten<br />
▪ Udlæg er en panteret, kaldet retspant. Den kræver som sikringsakt: rådighedsberøvelse, denuntiation,<br />
tinglysning eller registrering.<br />
6.2 Forholdet mellem rekvirenten og rekvisitus<br />
▪ Der kan normalt ikke kræves at genstanden tages i forvaring, men rekvisitus er nød til at tage sig af<br />
udlægsgenstanden så den ikke taber i værdi.<br />
7. APPEL AF FOGEDSAGER<br />
▪ Afgørelser af fogedretten anfægtes ved kære, som er skriftlige ved appelretten.<br />
XII - Fuldbyrdelse af retsafgørelser 20 / 21 Sagsbehandling
8. ARREST<br />
▪ Der kan kræves arrets i en genstand for at forhindre debitor i at skille sig af med formuegenstanden. Arrest kan<br />
afværges ved sikkerhedsstillelse.<br />
9. ANERKENDELSE OG FULDBYRDELSE AF UDENLANDSKE RETSAFGØRELSER<br />
▪ HR ingen bindende virkning, og kan ikke tvangsfuldbyrdes her i landet.<br />
▪ U med Lugano-konventionen, EU land og de nordiske lande.<br />
XII - Fuldbyrdelse af retsafgørelser 21 / 21 Sagsbehandling