Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
▪ Akademiets patronisme<br />
Forestillingen om en samfundsorden, hvor de dygtigste, mest fortjenstfulde blev be-<br />
gunstiget, var ikke begrænset til det kunstakademiske felt, men et generelt træk ved<br />
samfundsudviklingen i det 18. århundrede. 235 Perioden manifesterede et opgør med<br />
tidligere tiders favoriseringsmåder, markeret i en lang række sammenhænge. Det var<br />
således ikke tilfældigt, at man i Den franske Menneskerettighedserklæring fra år 1789<br />
kunne læse at: “All citizens ... are equally admissible to all public offices, positions,<br />
and employments, according to their capacity, and without any other distinction than<br />
that of virtues and talents”. 236 Denne proklamation var en blandt flere, der eksplicite-<br />
rede en fremvoksende, udpræget borgerlig samfundsorden. Bestræbelsen på en foran-<br />
dring af de sociale omstændigheder var ligeledes vidt udbredt inden for datidens<br />
danske samfund.<br />
Stærke kræfter virkede for en ændring i anskuelsen af den personlige status. Man<br />
tilstræbte en orden, der vurderede det enkelte individs meritter i stedet for eks. hans<br />
indfødte standsforhold. Dette kom til udtryk i en fjendtlighed mod nedarvede privile-<br />
gier; en spænding der reflekterede tidens overordnede borgerlig-adelige konflikt, og<br />
som bl.a. blev tydeliggjort i P.A. Heibergs velkendte indtogsvise for regentparret fra<br />
år 1790: “Ordener hænger man på Idioter / Stierner og Baand man kun Adelen gier /<br />
... / Dog, har man Hierne / Kan man jo gierne / Undvære Orden og Stierne”. 237<br />
Periodens omvurdering af den personlige status inkluderede et ønske om en em-<br />
bedspraksis, hvor ansættelser blev bestemt på baggrund af kvalifikationer, dvs. hvor<br />
den mest kompetente aspirant blev foretrukket. I denne sammenhæng forsøgte man<br />
at demontere et system, hvor personlige kontakter i vid udstrækning afgjorde besæt-<br />
telsen af stillinger. Inden for den etablerede praksis var adgangen til embeder, som til<br />
mange andre forhold i tilværelsen, i særdeleshed et spørgsmål om personlige forbin-<br />
delser, det være i form af eks. familiære anknytninger, altså nepotisme, eller anknyt-<br />
235 Jf. Carson 2002.<br />
236 Carson 2002 p. 82. Citatet stammer fra erklæringens artikel VI.<br />
237 Thomas Bredsdorff, Anne-Marie Mai (red.): 1000 danske digte. København, Rosinante Forlag, 2001, p. 324.<br />
Vedr. omvurderingen af den personlige status, jf. Feldbæk 1993 p. 81, Feldbæk 2000 p. 233, Jørgensen 1972 p.<br />
173, Knudsen 1993 p. 27, Nicolaisen 2002 p. 49. Inden for sen-1700-tallets borgerlige kredse blev en hofmand synonym<br />
med en person med ufortjent status (Feldbæk 2000 p. 233).<br />
88