Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
egenlogik, dvs. implicerede en vis særegen tænkemåde bl.a. vedrørende den rette ad-<br />
færd. Det følgende afsnit vil forsøge at anskueliggøre denne kunstneriske moral.<br />
▪ Kunstens moral<br />
Kunstakademiet synes at have et noget ambivalent forhold til den monarkiske sam-<br />
fundsform. På den ene side var institutionen fuldstændig afhængig af den etablerede<br />
orden, værende funderet på kongelig velvilje over for kunsten. På den anden side var<br />
akademiet til dels en effekt af en kunstnerisk distancering fra de monarkiske forhold,<br />
dvs. hofkunstneres stræben efter at omgå de vekslende, lunefulde gunstbevisninger,<br />
hoflivets politiske intriger, dets rænkespil osv., der alt i alt skabte en tilstand af kon-<br />
stant uvished omkring det kunstneriske arbejde. En situation som desuden indebar en<br />
lang række erhvervsmæssige konflikter, uoverensstemmelser angående retmæssig be-<br />
skæftigelse, kunstneres anvendelse af ufine kneb i elimineringen af konkurrenter, dvs.<br />
en indblanding af diverse interesseforhold i den kunstneriske praksis. 205<br />
En central dimension i kunstakademiets etablering var forestillingen om institutio-<br />
nen som en dommer i de faglige problematikker, der således ville blive løst på en<br />
kunstnerisk ordentlig, forsvarlig facon. Akademiet skulle være en regulator af kunst-<br />
nersamfundet, en garant for udbredelsen af en erhvervsmæssig orden, der ville sikre,<br />
at det kunstneriske aspekt blev det absolut centrale. 206 Man ønskede at etablere et dy-<br />
digt samfund, hvor den rette adfærd bestod i efterlevelsen af forestillingen om den<br />
gode kunsts primat, underforstået efterlevelsen af den akademiske orden. Dyden blev<br />
bl.a. markeret ved kontrasten til en række negative egenskaber, hvor de mest frem-<br />
trædende var uvidenheden og misundelsen. Derudover blev der lagt afstand til eks.<br />
grådighed, mistanke, bedrag, had, altså et kompleks af karaktertræk, der demonstre-<br />
rede en ondsindet, selvcentreret tilgang til den kunstneriske profession.<br />
Bille<strong>dk</strong>unsten i det 17. og 18. århundrede fremviser adskillige eksempler på værker<br />
tematiserende kunstens modsætningsforhold til den uvidende, misundelige adfærd,<br />
205 Vedr. de kunstneriske forhold inden for hoflivet, jf. Johannsen, Johannsen 1993 pp. 24-25, Warnke 1993 pp.<br />
74, 91, 114, 120-122, 124, 233-234. Vedr. kunstneriske konflikter, jf. Koch 1967 pp. 93 ff, Pigler 1954 p. 216, Wittkower,<br />
Wittkower 1963 pp. 235-237, 240 ff.<br />
206 Jf. Cast 1981 pp. 148-149, Karlsen p. 66, Pigler 1954 pp. 219 ff, Warnke 1993 p. 92, Wittkower, Wittkower 1963<br />
pp. 233-234.<br />
78