Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
hvilcket man sig befinder”. 195 I denne sammenhæng defineres dyden som en accept af<br />
samfundsordenen, hvilket vil sige enevælden. Akademikeren skulle anerkende sin<br />
status som underordnet i relation til kongens position, dvs. indplacere sig selv i over-<br />
ensstemmelse med samfundsstrukturens diktat.<br />
Kunstakademiet var som kongens institution fuldstændigt indvævet i den absolu-<br />
tistiske logik og derved et territorium underlagt den kongelige orden, hvilket synes<br />
reflekteret i Akademiets ordensbestemmelser. Eks. ved at forbyde eleverne, at “... haf-<br />
ve Kaarden paa udi deres Exercitier ...”. 196 Kården og den tilknyttede duellering var et<br />
vigtigt ansatspunkt i kongemagtens forsøg på at regulere befolkningens adfærd ved-<br />
rørende personlig promovering, og i særdeleshed personlig voldspraksis. At bære en<br />
kårde involverede en personlig, selvstændig fremhævelse, altså et subversivt potenti-<br />
ale i relation til den absolutistiske struktur, og fralæggelsen af kården var således, for-<br />
uden en praktisk foranstaltning, en symbolsk, moralsk handling, hvorved eleven un-<br />
derkastede sig enevældens samfundsorden. 197<br />
Desuden observeres enevoldsmagtens adfærdskodeks i forbudet mod at Akademi-<br />
forsamlingen: “... tale om anden Ting end om Konstner, og hvis deraf dependerer, alt<br />
øvrigt er fremmed; og hører ikke herhid”. 198 Dette forbud afspejler periodens omfat-<br />
tende statslige regulering vedrørende forsamlinger, etableret som en sikring mod<br />
eventuel destabiliserende politisk virksomhed. Der eksisterede en frygt for forsamlin-<br />
gens underminerende potentiale, for samfundspyramidens tværgående kontakter, der<br />
implicerede muligheden for en kollektiv modstand. Kunstakademiet var i den sam-<br />
menhæng en kontrollabel og kontrollerende anordning vedrørende samfundets<br />
195 Meldahl, Johansen 1904 p. 51.<br />
196 Meldahl, Johansen 1904 p. 52.<br />
197 Enevælden forsøgte ihærdigt at kontrollere befolkningens våbenbrug og derved sikre sit voldsmonopol. I<br />
første halvdel af det 18. årh. var besiddelse af en kårde og den tilknyttede duellering særdeles udbredt og involverede<br />
alle samfundsklasser, for som Ludvig Holberg skrev: “... det var grande mode for alle folk, såvel gamle<br />
som unge at duellere med hinanden uden for stads-porten”. Jf. Nyrop-Christensen 1982a pp. 155-156, Sune<br />
Christian Pedersen: På liv og død. Duellens historie i Danmark. København, Gyldendal, 2003, pp. 32, 59 ff. Forbudet<br />
mod at bære kårde genfindes ved Det franske Kunstakademi (jf. Benhamou 1993 p. 67, Weyl 1989 p. 70).<br />
Det danske Kunstakademis reglement af 1754 blev forfattet af den franske akademidirektør J.-F.-J. Saly, der var<br />
medlem og tidligere elev af Det franske Akademi, og bestemmelsen er derfor med al sandsynlighed importeret<br />
fra den franske kontekst.<br />
198 Meldahl, Johansen 1904 p. 51.<br />
75