Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4.3. Den akademiske moral. Selvteknikker<br />
Dette afsnit vil behandle Det danske Kunstakademis moralske aspekt, i betydningen:<br />
dets udbredte normer vedrørende den rette, gode adfærd inden for de kunstnerisk-<br />
sociale relationer, og dertil knyttede praksiser, som motiverede særlige væremåder.<br />
Behandlingen baseres på Foucaults tanker vedrørende moral som et adfærdskodeks<br />
og et etisk arbejde med selvet, forvaltet ved særlige selvteknikker. Kunstakademiets<br />
moralske dimension synes reflekteret i en række praktikker, som markerer en promo-<br />
vering af bestemte adfærdsmåder, men samtidig også demonstrerer en brydning med<br />
andre interesseforhold. Disse omstændigheder forsøges belyst ved et primært ud-<br />
gangspunkt i periodens fremstillinger af dyden.<br />
▪ Enevældens moral<br />
Johannes Wiedewelt leverer i slutningen af sit kunstteoretiske skrift Tanker om Smagen<br />
... fra år 1762 en billedrig hyldest til Frederik V’s etablering af Det danske Kunstaka-<br />
demi: “... en saa lyksalig Tiidspunkt, da vi see en Monarch selv aabne os Hippocrene<br />
Kilde, og bane os Veyen til Smagens Tempel! Lyksaligt Folk, som lever i Jani tillukte<br />
Tempel! Lader os flette Krandse af Eege-Blade og hefte paa Muurene af Dydernes<br />
Boelig!”. 194 Om Wiedewelts “bolig” refererer til Charlottenborg specifikt eller til en<br />
mere immateriel størrelse, et symbolsk hjem for den sande kunst, synes vanskeligt at<br />
afgøre. Til gengæld indicerer betegnelsen “dydernes”, at den akademiske praksis im-<br />
plicerede et moralsk aspekt, dvs. at Kunstakademiet burde præges af den “gode ad-<br />
færd”. Kunstakademiets indsættelse i en moralsk kontekst observeres tillige i Akade-<br />
miets ordensreglement fra år 1754, hvor det annonceres, at: “Forsamlings-Stedet er<br />
eengang for alle opofret til Dyder, og bør derfor holdes i een besynderlig Høyagtelse,<br />
og alt hvad der forefalder, bør skee med en særdeles Ærbødighed, og med een vis<br />
Iskranckeholdelse, saavel ey at forløbe sig, enten imod Religionen eller den Respect,<br />
man er kronede Hofveder og fyrstelige Persohner skyldige, som og det Sted, paa<br />
194 Wiedewelt 1762 pp. 53-54.<br />
74